„Külpolitika” változatai közötti eltérés
Laci (vitalap | szerkesztései) (→USA) |
Laci (vitalap | szerkesztései) |
||
(123 közbenső módosítás ugyanattól a szerkesztőtől nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
+ | [[Fájl:Jugoszlávia.jpg|bélyegkép|jobbra|800px|A volt Jugoszlávia]] |
||
+ | |||
+ | Antall hármas külpolitikája: Euroatlanti közösség, jó kapcsolat a szomszédokkal, a határon kívüli magyarság támogatása. Ebben teljes konszenzus lett. Orbánnak ebben is sikerült megosztania a nemzetet.<ref name="BP230919">{{jegyz}} {{youtube|RQcw1amZp7o|Orbán hazárdjátékot játszik|aut=Balázs Péter|ass=Riporter: Balogh Roland|date=2023-09-19}}</ref> |
||
+ | |||
+ | A 2022-es év ''annus horribilis'' (borzalmas év) a magyar külpolitikában:<ref>[https://www.facebook.com/kancz.geopolitika/posts/pfbid0FVRGfMRUKmSfJ9GG5ATvCC2zUDGLajKeWPp9A56sT1ULjAM9vaZtfcr4RtKaoo7il Facebook/Káncz Csaba geopolitikai jegyzetei] 2022. november 11.</ref><ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/belfold/2022/11/20/orban-viktor-vilagpolitika-kulkapcsolatok/|tit=Megint nem Orbán Viktor felé megy a világ|aut=Kerner Zsolt|date=2022-11-20}}</ref> |
||
+ | * az Orbánbarát Oroszország 100.000 embert vesztett az ukrajnai háborúban |
||
+ | * az amerikai félidős választáson Trump jelöltjei leszerepeltek |
||
+ | * elbukott {{hulink|Marine Le Pen}} |
||
+ | * {{hulink|Giorgia Meloni}} győzött ugyan, de rögtön Ukrajna pártjára állt. Meloni Novák Katalin meghívására jött Magyarországra, nem Orbánéra.<ref>{{CitWeb|url=https://www.szabadeuropa.hu/a/lakner-zoltan-a-hazugsagot-fol-lehet-roni/32592785.html|tit=A hazugságot föl lehet róni|aut=Lakner Zoltán|ass=Riporter: Benyó Rita|date=2023-09-15|misc=Süti kell}}</ref> |
||
+ | |||
+ | * a V4-ekből V1-ek lettek: sem Szlovákia, sem Csehország nem akar közösködni Orbánnal, és Európában sehol nem látják őt szívesen |
||
+ | * {{hulink|Jair Bolsonaro}} brazil elnök elbukott a választáson |
||
+ | * nem kaptunk EU-pénzt |
||
+ | * a korábbi szövetségesek távoztak a hatalomból: az osztrák {{hulink|Sebastian Kurz}}, a cseh {{hulink|Andrej Babiš}}, a szlovák {{hulink|Robert Fico}}, majd {{hulink|Peter Pellegrini}}, illetve a szlovén {{hulink|Janez Janša}}. Babiš 2023. január 28-án elveszítette az elnökválasztást {{hulink|Petr Pavel}}lel szemben, a kettőjük közötti vita épp arról szól, hogy Orbánéhoz hasonló vezetést akar-e Csehország.<ref>{{CitWeb|url=https://telex.hu/kulfold/2023/01/28/csehorszag-elnokvalasztas-petr-pavel-andrej-babis-masodik-fordulo|tit=Orbán szövetségesét legyőzve az atlantista tábornok nyerte a cseh elnökválasztást|aut=Nyilas Gergely|date=2023-01-28|misc=Petr Pavel legyőzte Andrej Babišt}}</ref> |
||
+ | |||
+ | 2024 elején az USA azt tervezi, hogy vízumkényszert vezet be Magyarországgal szemben, és kitiltja a korrupt politikusokat az országából.<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2024/03/14/pressman-nagykovet-eddigi-legkemenyebb-beszedeben-azt-igerte-az-egyesult-allamok-cselekedni-fog|tit=Pressman nagykövet eddigi legkeményebb beszédében azt ígérte, az Egyesült Államok „cselekedni fog”|aut=Urfi Péter|date=2024-03-20|misc=Vízumkényszer bevezetése és korrupt politikusok kitiltása várható}}</ref> |
||
+ | == Háborúhoz közeli konfliktushelyzetek == |
||
+ | [[Fájl:Hegyi-Karabah.jpg|bélyegkép|jobbra|Örményország, Azerbajdzsán, Hegyi-Karabah]] |
||
+ | |||
+ | * Bosznia-Hercegovina és Koszovó |
||
+ | * Hegyi-Karabah<ref>{{jegyz}} {{youtube|IMDPtP276sY|Mi történik Hegyi-Karabahban?|aut=Sz. Bíró Zoltán|ass=Riporter: Szénási Sándor|date=2023-09-25}}</ref> |
||
+ | * Irán |
||
+ | * Észak-Korea, Tajvan |
||
+ | * Izrael 2023. szeptember 7. óta |
||
+ | |||
+ | == Az Orbán-kormány külpolitikája == |
||
+ | Az Orbán-kormány csak erőből ért a külpolitikában is. Az orosz kémbankot még a baráti Trump-adminisztráció is kifogásolta, Orbán mégis csak akkor lépett, amikor az USA embargó alá vette a bankot. |
||
+ | |||
+ | A magyar külpolitika jelentéktelenné vált. Miután Erdoğan belement Svédország NATO-csatlakozásába, mindenki tényként veszi, pedig Magyaroszág sem hagyta még jóvá.<ref>{{CitWeb|url=https://hvg.hu/360/20230719_magyarorszag_kulpolitika_orban_viktor_szijjarto_peter_eu_nato_usa_oroszorszag_ukrajna_torokorszag_szerbia|tit=Kórkép 2023: A kormány egyre inkább a viccben szereplő agresszív kismalachoz hasonlít a külpolitikában|aut=Dezső András|date=2023-07-19}}</ref> Ez a konfliktus teljesen értelmetlen és mondva csinált. A kormány még propagandafilmet is csinált, mi minden rosszat mondtak rólunk a svédek – az idézetek egyike sem a svéd kormánytól származik. A svédek aligha fognak majd mellettünk szavazni, amikor az EU-pénzekről lesz szó. Úgy tűnik, Orbánék már le is mondtak róla.<ref>{{jegyz}} {{youtube|rRO4fyjEs5E|A svéd "harcokkal" nagyot bukhat hazánk|aut=Róna Péter|aut2=Teplán István|date=2023-09-22}}</ref> |
||
+ | {{bővebben|NATO#Finnország és Svédország NATO-csatlakozása|#Lakner Zoltán összefoglalója}} |
||
+ | |||
+ | Orbán tudatosan konfliktusos politikát folytat az EU-val. Ilyenkor az itthoniaknak játszik: kavar egy (ál)konfliktust, abban képviseli a „magyar” érdekeket és védi a meg hazát.<ref>{{jegyz}} {{youtube|CweB8t33meM|Nem lehet Kállai-kettőst járni|aut=Balázs Péter|ass=Riporter: Németh Péter|date=2023-07-09}}</ref> |
||
+ | |||
+ | Orbán 2014 tavaszán zárt ajtók mögött már megmondta két külügyi alvezérének, {{hulink|Bába Iván}}nak és {{hulink|Németh Zsolt (politikus, 1963)|Németh Zsolt}}nak, hogy elárulja a Nyugatot és az „eurázsiai tengelyre” állítja az országot.<ref>[https://www.facebook.com/kancz.geopolitika/posts/pfbid0iCwNtCgkhuvm6H4hXmETFmhN1U1T6TfQwqptnUw4wMkL2xopcPrVSNJ97JZr2Wahl Facebook/Káncz Csaba geopolitikai jegyzetei]</ref> Egy vélemény szerint Orbán külpolitikája irracionális, érzelemvezérelt: bosszú a fideszt ért (a ′90-es években talán még igazságtalan) támadásokra.<ref>{{CitWeb|url=https://g7.hu/vilag/20230324/tevedes-racionalis-ervekkel-magyarazni-a-sajatos-magyar-kulpolitikat/|tit=Tévedés racionális érvekkel magyarázni a sajátos magyar külpolitikát|aut=dr. Hettyey András|date=2023-03-24}}</ref> |
||
+ | |||
+ | 2014 után távozott a kormányból {{hulink|Martonyi János (politikus)|Martonyi János}} és {{hulink|Németh Zsolt (politikus, 1963)|Németh Zsolt}}, mert Orbán meg akarta szüntetni a hagyományos külpolitikát. A diplomáciához értőket el is küldték a Külügyminisztériumból: Szijjártó kirúgta a Külügy '''összes''' nyugatos diplomatáját.<ref>[https://www.facebook.com/kancz.geopolitika/posts/pfbid0Cc9zdVtiaHWL2nLVEssFK7thCKtQjEkqvPLZx62aGk5QAg3NNs7VFcvvpYXo5epel Facebook/Káncz Csaba geopolitikai jegyzetei]</ref> Helyette kaptuk Szijjártót, aki külgazdasági miniszter („utazó vigéc”) és pártszóvivő/propagandista.<ref>{{youtube|xckPnlpob4U|A NER kétféle külpolitikája|ass=Lakner Zoltán és Ceglédi Zoltán beszélgetése|date=2022-12-17}}</ref> |
||
+ | |||
+ | Az EU-ügyek hivatalosan Varga Judit, a pénzek ügyében Navracsics Tiborhoz kerültek, de a külügyminiszterek tanácsában mégis Szijjártó van ott. {{vél|Pedig az EU a legfontosabb külügyünk.}} |
||
+ | |||
+ | Egy véleménycikk<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/kulfold/2022/12/01/orban-kormany-kulpolitika-iranyvaltas-velemeny/|tit=Kell egy kiút a külpolitikai zsákutcából|date=2022-12-01|aut=Bartha Dániel|aut2=Inotai Edit|red=Centre for Euro-Atlantic Integration and Democracy }}</ref> szerint: |
||
+ | * a külgazdaságot és a külügyminisztériumot ketté kell választani, az utóbbi élére Szijjártó helyett valaki mást választani |
||
+ | * az EU-s koordinációt visszatenni a külügyminisztériumhoz |
||
+ | * irányváltásra van szükség a nemzetközi kommunikációban |
||
+ | * minimálisra kell csökkenteni a vétók számát az Európai Unió intézményeiben {{vél|vagyis „a küllők közé a botot” hibás stratégia}} |
||
+ | * [[Paks 2]]-t és a szerb EU-tagságot el kell felejteni |
||
+ | * leválni az orosz gázról. |
||
+ | |||
+ | Szijjártó ámokfutását némileg ellensúlyozandó, Novák Katalin köztársasági elnök is részt vesz a diplomáciában. Ez alighanem összefügg Szijjártó és Orbán Viktor szalonképtelenné válásával.<ref>{{CitWeb|url=https://www.szabadeuropa.hu/a/masodik-kulugyminiszterre-valt-novak-katalin/32274240.html|tit=Ábrákon mutatjuk: Második külügyminiszterré vált Novák Katalin|aut=Kósa András|aut2=Németh Dóra|date=2023-02-20}}</ref> |
||
+ | |||
+ | A megoldás végül az lett, hogy Varga Judit lemondott, és az EU-ügyek új minisztériumhoz (Bóka Jánoshoz) kerültek. |
||
+ | |||
+ | === Lakner Zoltán összefoglalója === |
||
+ | {{forr1|{{youtube|XrLA-_gdnJI|Bánó és Bolgár - Lakner Zoltán|aut=Lakner Zoltán|date=2023-06-28}} {{jegyz}}}} |
||
+ | |||
+ | A külpolitikában alapvető ellentmondások vannak. Pl. a kormány Trumpnak drukkol, aki Kínával ellenséges viszonyban áll – mi viszont jóban. Az ellentmondás megoldására nincs ötlete a kormánynak. |
||
+ | |||
+ | Orbán Viktorról sokan hiszik, hogy jól látja a külpolitikai összefüggéseket. A valóság viszont az, hogy azokat még utólag sem sikerül eltalálni. Az [[orosz-ukrán háború]]val kapcsolatban eddig már 5 egymásnak ellentmondó változat volt: |
||
+ | # Amikor a 2022. február 1-jei Putyinnál tett látogatásáról hazajött Moszkvából, azt mondta, hogy nem lesz háború. |
||
+ | # Ferenc pápának azt mondta, hogy ′22. május 9-re véget ér a háború. |
||
+ | # a NER-barát találkozón 2023 elején azt mondta, az oroszok nehezen kezdik a háborúikat, de a végén megnyerik |
||
+ | # a kevésbé lelkesen ukránbarát kormányfők találkozóján azt mondta Zelenszkinek, hogy elhúzódó lesz a háború, de azt nem mondta, hogy az oroszok nyerik |
||
+ | # a 2023. júliusában a Bildnek adott nyilatkozata szerint hosszú háború, orosz győzelem, de tudták előre. |
||
+ | |||
+ | === Orbán Krisztián összefoglalója === |
||
+ | {{forr1|{{CitWeb|url=https://hvg.hu/360/20230223_Orban_Viktor_kulpolitika_Oroszorszag_Kina_blokkosodas_Orban_Krisztian_interju|aut=Orbán Krisztián|tit=2018 óta a miniszterelnök minden világpolitikai fejleményt rosszul olvasott|ass=Gergely Márton interjúja|date=2023-02-23}} {{fontos}}}} |
||
+ | |||
+ | 2010–18 között Orbán sikeres volt. Potyautas játékot játszott, kikacsintott a blokkon belülről. Tudta, hogy nem lehet tartósan csinálni, de úgy kalkulált, hogy a hozzá hasonlóak át fogják venni a hatalmat az Európai Unióban. 2018-tól kezdődően viszont nem volt olyan világpolitikai fejlemény, amit jól jelzett volna előre. |
||
+ | |||
+ | Trump elnöksége, a Brexit nem jól alakult. Orbán azt hitte, a Néppárt az ő irányába fog fordulni. Nem jött össze. Nem mondta ki nyíltan, de láthatóan hitt benne, hogy az Európai Parlament két szélsőjobb erejét egyesíteni tudja. Nem jött össze. Az oroszok kapcsán nagyon erőteljesen hangoztatta, hogy nem lesz invázió, Moszkvában saját békemissziójáról beszélt. Nagyon nem jött össze. |
||
+ | |||
+ | Magyarországon egy rendszert nem lehet a világgal vagy az európai trenddel szembepisilve fenntartani, lásd az egyértelműen Kijev pártján álló {{hulink|Giorgia Meloni|Melonit}} és {{hulink|Mateusz Morawiecki|Morawieczkit}}. Talán ezért próbálja meg most a katolikus csatornát felpörgetni. |
||
+ | |||
+ | Orbán valószínűleg abban bízik, hogy a migráció újra elhozza a támogatást. {{hulink|Recep Tayyip Erdoğan|Erdoğan}} számára viszont már eljött a szürkület. Az ilyen típusú vezetőnek (még ha van is nyilvánvaló szintbéli különbség köztük) előbb-utóbb választania kell, hogy vagy az egyre nyíltabb önkény irányába megy el, vagy bukik. Nem tudjuk, hogy a török elnök melyiket fogja választani. Putyin számára a 2012-es moszkvai tüntetésekkel<ref>{{CitWeb|url=https://hvg.hu/vilag/20120204_karneval_putyin_ellen|tit=Putyin-ellenes karnevál Moszkvában mínusz húsz fokban|date=2023-02-04}}</ref> jött el a döntés pillanata, bele tud-e nyugodni a hatalomvesztésbe. Az egyre nagyobb elnyomást választotta. De Modi indiai miniszterelnök is ezzel a dilemmával néz szembe. |
||
+ | |||
+ | Orbán gazdasági rendszere kevéssé hatékony. Rengeteg helyen folyik el a pénz, olyan helyekre is, aminek nem sok köze van az uralom fenntartásához. Emiatt minden uniós forrásra óriási szüksége van. Az általa választott pályának a kényszerű logikájából fakadóan belpolitikát kezdett játszani egy csomó EU-tagállamban. Így aztán mostanra egyre többen mondják azt, hogy ha a magyar miniszterelnökön fogás van, akkor ne engedjük. |
||
+ | |||
+ | == Oroszország == |
||
+ | [[Fájl:Putyin micsodája.jpg|bélyegkép|jobbra|Egy keresetlen vélemény az oroszbarát külpolitikáról a 2022. október 23-i [[Pedagógus tüntetések|pedagógustüntetésről]] ]] |
||
+ | [[Fájl:Lavrov kitünteti Szijjártót.jpg|bélyegkép|jobbra|Lavrov kitünteti Szijjártót]] |
||
+ | {{lásd még|Orosz-ukrán háború}} |
||
+ | |||
+ | A magyar kormány akkor bírálta Oroszországot, amikor együttműködő volt és nem annektált területeket. Amikor agresszorként viselkedik, területet foglal más országból, akkor meg védelmére kel.<ref>{{youtube|KNFz-scTldQ|Kell-e félnünk az oroszoktól?|aut=Sz. Bíró Zoltán|date=2024-01-31}}</ref> |
||
+ | |||
+ | Van viszont egy barát: Putyin Oroszországa 2014 eleje óta. Gazdasági előnye nincs (nem kapunk olcsó energiát, a kivitelünk nem nő jelentősen), és az sem baj, hogy az oroszok évekkel korábban megtörték a Külügyminisztérium hálózatát, és azóta sem sikerült elhárítani a betörést.<ref>{{CitWeb|url=https://telex.hu/direkt36/2022/03/29/putyin-hackerei-is-latjak-a-magyar-kulugy-titkait-az-orban-kormany-evek-ota-nem-birja-elharitani-oket|tit=Putyin hekkerei is látják a magyar külügy titkait, az Orbán-kormány évek óta nem bírja elhárítani őket|aut=Panyi Szabolcs|date=2022-03-29}}</ref> |
||
+ | |||
+ | Lengyel kormánykörökben évek óta beszélik, hogy Putyin Ukrajna keleti területeinek lerohanására készül, a nyugatiakat odaadná Lengyelországnak, a Kárpátalját Magyarországnak.<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2022/03/19/titkos-megallapodasrol-ukrajna-felosztasarol-irnak-lengyelorszagban|tit=Titkos megállapodásról, Ukrajna felosztásáról írnak Lengyelországban|aut=Magyari Péter|date=2022-03-19|misc=Ha Oroszországnak sikerülne lerohannia Ukrajnát, Magyarország visszakapná Kárpátalját}}</ref> Talán ezért ez a nagy barátság és Ukrajna folyamatos támadása a nyelvtörvény ürügyén.<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2018/11/21/ez-a-magyar-diplomacia-legnagyobb-kuzdelme-most-ha-nem-szamitjuk-a-gruevszki-botranyt|tit=Ukrajna a magyar diplomácia legnagyobb küzdelme most (a Gruevszki-botrány után)|aut=Magyari Péter|date=2018-11-21}}</ref> |
||
+ | |||
+ | {{vél|Az oroszbarát politika gazdasági okból sem lesz tartható, viszont károkat okoz a külkapcsolatokban. Nem fogunk EU-pénzt kapni. Róna Péter szerint 2023-ban egyáltalán nem.}} |
||
+ | |||
+ | A kétoldalú kapcsolatok fejlesztésében elért eredményekért Barátságért kitüntetést vehetett át Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter Szergej Lavrov orosz külügyminisztertől Moszkvában. A Barátság érdemrend a legmagasabb kitüntetés, amelyben külföldi állampolgár részesülhet.<ref>{{CitWeb|url=https://kormany.hu/hirek/szijjarto-peter-baratsagert-kituntetest-vett-at-az-orosz-kulugyminisztertol|tit=Barátságért kitüntetést vett át az orosz külügyminisztertől|date=2021-12-30}}</ref> |
||
+ | |||
+ | {{forr1|{{CitWeb|url=https://privatbankar.hu/cikkek/makro/kancz-csaba-moszkva-es-a-nyugat-is-nagyot-hibazott-ukrajna-ugyeben.html|tit=Moszkva és a Nyugat is nagyot hibázott Ukrajna ügyében|ass=Wéber Balázs interjúja Káncz Csabával|date=2022-12-17}}}} |
||
+ | |||
+ | Az 5. Orbán-kormányban olyan emberek emelkedtek fel, akiknek orosz offshore üzleteik voltak. |
||
+ | |||
+ | Például Lantos Csaba a svájci Zug kantonban közös offshore-bizniszt üzemeltetett az oroszokkal 2009–2022 között a MET Zrt. formájában. Szalay-Bobrovniczky Kristóf dunakeszi vagongyártója pedig korábban „szaftos” üzleteket kötött az oroszokkal, a vagonokat pedig közösen adták el Egyiptomba. Azóta mindkét miniszter felszámolta az érdekeltségeit. |
||
+ | |||
+ | Magyarország az információs hadviselésben kiszolgálja az orosz érdekeket, ennek az egyik koordinátora Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetiroda vezetője. |
||
+ | |||
+ | Törökország és India képes úgy lavírozni, hogy nagyjából szalonképes maradjon. Magyarország viszont a hintapolitika miatt szalonképtelenné vált a modern világban. |
||
+ | |||
+ | A háború után Magyarországot Ukrajna részéről is kellemetlen meglepetések érhetik: akták nyilvánosságra hozása, súlyos politikai-diplomáciai lépések, „szürkezónás destabilizáció”. |
||
+ | |||
+ | == Kína == |
||
+ | {{bővebben|Kína}} |
||
+ | |||
+ | == Látlelet a 2022-es választások után == |
||
+ | Orbán beruház és segélyeket küld Szerbiába, miközben a németek visszafogják a pénzeket, sőt, katonákat is küldenek Boszniába a jugoszláv háborút lezáró Daytoni megállapodás biztosítására.<ref>{{CitWeb|url=https://privatbankar.hu/cikkek/makro/budapest-es-berlin-utkozopalyan.html|tit=Budapest és Berlin ütközőpályán|aut=Káncz Csaba|date=2022-08-29}}</ref> |
||
+ | |||
+ | 2020 végén Orbán az Európai Parlamentben megvétózta az EU 2021–28-as költségvetését. A vétó bosszú volt az EU-pénzek jogállami ellenőrzésének elfogadása miatt. Ezzel Orbán komoly zavart okozott az egész EU-ban, mert a járvány miatt – különösen a déli országoknak – nagy szükségük lett volna a helyreállítási alapra. |
||
+ | |||
+ | A vétóval a „jogállami mechanizmust” Orbán nem tudta megakadályozni – azt már pár perccel a vétó előtt elfogadták –, az puszta bosszú volt anélkül, hogy ő maga előnyhöz jutott volna. Ezzel olyan felháborodást keltett, ami teljesen elszigetelte Európában. Az Európai Néppártból ki kellett lépnie, és azóta sem talál szövetségesekre a szélsőjobbon sem. Olaszországgal a vétó miatt, Lengyelországgal az oroszbarátság miatt nem tud összefogni, de a francia Le Pen-nel sem sikerült szövetségre lépnie. |
||
+ | |||
+ | 2022. áprilisában Macron megnyerte a francia elnökválasztást, és Szlovéniában is a baloldal nyert (pedig Orbán komoly sajtópénzekkel segítette a jobboldalt). Ezzel egyetlen szövetségese maradt Európában: Szerbia. És Oroszország. A kínaiak is fenntartásokkal fogadják az orosz agressziót, így valószínűleg ez a kapcsolat is meg fog gyengülni. |
||
+ | {{lásd még|orosz-ukrán háború}} |
||
+ | |||
+ | A helyreállítási alapból Magyarországnak 5800 MFt járt volna. Ebből 2500 MFt „ingyen”, a többi a pénzpiacinál jóval alacsonyabb kamatú kölcsönt formájában. Az utóbbit Orbán eredetileg nem is kérte, de 2022 elején a komoly gazdasági bajok – a járvány, az orosz-ukrán háború és a választások miatti kiköltekezés – miatt meggondolta magát. Mivel a jogállami feltételeknek – az EU-pénzek ellenőrizhetőségének – nem tett eleget, egyik támogatást sem kapta meg.<ref>{{CitWeb|url=https://rtl.hu/belfold/2022/03/23/orban-viktor-valasz-europai-bizottsag-unio-hitel-helyreallitasi-alap-orosz-ukran-haboru|tit=Megjött a válasz Orbánnak: nem kapja meg soron kívül az Európai Bizottságtól kért hitelt|date=2022-03-23|misc=5800 MFt 43%-a vissza nem térítendő, 57%-a alacsony kamatú hitel. Egyiket sem kaptunk meg}}</ref> |
||
+ | |||
+ | {{idézet|A merkeli „keleti politika” mindig az enyhülést, a kiegyezést, a gazdasági érdekközösséget részesítette előnyben a demokráciával, az emberi jogokkal szemben. Ezért Putyinnak és Orbánnak mindig helye volt a tárgyalóasztalnál… Se Orbán, se a világ nem számíthatott arra, hogy az ukrajnai háború hatására nem egy módosított merkeli politika fog folytatódni Németországban, sőt, Európában, hanem bekövetkezik a Zeitwende, a korszakos fordulat, amely kevesebb, mint rendszerváltás, de több, mint kormányváltás.<ref name="Lengyel220802">{{CitWeb|url=https://nepszava.hu/3164781_lengyel-laszlo-szaz-nap-tevelyges|tit=Lengyel László: Száz nap tévelygés|subtit=Orbán Viktornak volt stratégiai terve a választások megnyerésére, de nem a kormányzásra|aut=Lengyel László|date=2022-07-30}}</ref>|Lengyel László}} |
||
+ | |||
+ | {{idézet|{{vél|100 nap alatt}} Scholz német kancellár már mindenkivel tárgyalt Európában, kivéve Orbánt… A magyar miniszterelnököt nem fogadták sehol Európában, és egyetlen európai vezető se jött Budapestre. Ilyen elszigeteltségre emberemlékezet óta nem volt példa.<ref name="Lengyel220802"/>|Lengyel László}} |
||
+ | |||
+ | == Látlelet 2020 végén == |
||
+ | A Népszava összefoglalja a magyar külpolitika helyzetét:<ref>{{CitWeb|url=https://nepszava.hu/3103889_ut-a-sotetseg-fele-kiiratkozunk-europabol|tit=Út a sötétség felé: kiiratkozunk Európából|aut=Rónay Tamás|date=2020-12-24}}</ref> |
||
+ | * A vétó óta felerősödtek az EU-n belüli hangok, hogy ha minden így folytatódik, elkerülhetetlenné válik az EU alapvető reformja – csak éppen ellentétesen azzal, amit 2014-ben Tusnádfürdők Orbán szeretett volna. |
||
+ | * Sokáig az [[Európai Néppárt]] falazott a Fidesznek, de már az Európai Parlament konzervatív pártcsaládjában is felerősödtek azok a hangok, amelyek szerint a magyar kormánypártnak nincs keresnivalója az EPP-ben. Egyre valószínűbb, hogy a német uniópártok elengedik a Fidesz kezét. A sokáig a magyar kormánypárthoz lojális Osztrák Néppárt viszont már egyre hevesebben követeli a Fidesz Néppártból való kizárását. Orbánék ezért maguk kezdeményezhetik a néppárti tagság feladását. |
||
+ | * Szijjártó a szélsőjobbal, az euroszkeptikusokkal érti meg magát. A mérsékelt politikusok már szalonképtelennek tartják. A magyar kormány már Marine Le Pen, a {{hulink|Nemzeti Gyűlés (Franciaország)|francia Nemzeti Tömörülés}} elnöke számára is túl szélsőséges. |
||
+ | * A magyar kormány kereszténység európai bástyájának mondja magát, miközben folyamatosan a kereszténységet megcsúfoló intézkedéseket hoz. Mindent elmond erről a „kereszténységről”, hogy már maga a pápa határolódott el nem egyszer a magyar kormánytól. |
||
+ | * Szlovákiában a legmagasabb a magyar lakosság aránya, csaknem 9 százalék országos szinten, de az elmúlt tíz év – a budapesti kormány által táplált - belső, magyar-magyar csatározásai meghozták az "eredményt", mára parlamenti képviselet nélkül maradt a közösség. A szlovák pártok soraiban viszont egyre több magyar politikus jelenik meg, a Progresszív Szlovákia magyar tagozatot is létrehozott, amely elsősorban a fiatalokat vonzza. Mindez hosszú távon megpecsételni látszik az etnikai alapú politizálás és képviselet sorsát. |
||
+ | * A szerbiai-vajdasági magyarság érdekképviselete, a VMSZ már teljes mértékben hozzákötötte az ottani magyarság sorsát nemcsak a Fideszhez és Orbánhoz, hanem szerbiai szövetségeséhez és barátjához, a jobbközép-konzervatív, nacionalizmustól sem mentes SNS-hez és az illiberális magyar mintát másoló Alekszand Vucichoz. Ha bukik Belgrádban Vucic, bukik Pásztor és a VMSZ is, a vajdasági magyarság pedig szerb partner nélkül marad, a politikai élet perifériájára sodródva. |
||
+ | * Az Orbán-kormány ugyan változatlanul kiáll a kárpátaljai magyarság mellett, csakhogy ennek a „kiállásnak” (Ukrajna integrációs törekvéseink három éve tartó bojkottjának) egyelőre semmi eredménye. A kifogásolt kisebbségellenes oktatási törvény 2021 január 16-tól pedig életbe lép. A nyelvtörvény szerint nemcsak a közigazgatásban, hanem a kereskedelemben és a szolgáltató szférában is teljesen át kell térni az ukrán nyelv használatára, akkor is, ha az eladó és vásárló ugyanazon kisebbséghez tartozik. Vagyis, januártól a magyar nyelv a család és a templom falai közé szorul Ukrajnában. |
||
+ | |||
+ | Változás aligha lesz, ezért 2021 még inkább a teljes elszigetelődés éve lehet. |
||
+ | |||
+ | == 2020 elején == |
||
{| style="float: right; clear: right; margin-left: 10pt" border="1" |
{| style="float: right; clear: right; margin-left: 10pt" border="1" |
||
|+ 2020. februári felmérések |
|+ 2020. februári felmérések |
||
9. sor: | 144. sor: | ||
A teljes felnőtt népesség átlagában az emberek több mint kétharmada az EU-t jelölte meg legfontosabb partnerként, a második helyezett Oroszország volt 12, a harmadik pedig az Egyesült Államok 8 százalékkal (jobb oldali ábrák). |
A teljes felnőtt népesség átlagában az emberek több mint kétharmada az EU-t jelölte meg legfontosabb partnerként, a második helyezett Oroszország volt 12, a harmadik pedig az Egyesült Államok 8 százalékkal (jobb oldali ábrák). |
||
+ | |||
− | |||
Ellenség ide is kell: |
Ellenség ide is kell: |
||
* Angela Merkel 2015. szeptember 1. óta.<ref group="Pro">197. oldal</ref> Viszont amikor felmerült, hogy Martin Schultz lesz a kancellár, akitől félnek, mert nem nő, egy időre abbahagyták. |
* Angela Merkel 2015. szeptember 1. óta.<ref group="Pro">197. oldal</ref> Viszont amikor felmerült, hogy Martin Schultz lesz a kancellár, akitől félnek, mert nem nő, egy időre abbahagyták. |
||
17. sor: | 152. sor: | ||
{{lásd még|Gyűlöletszó}} |
{{lásd még|Gyűlöletszó}} |
||
− | == |
+ | == USA == |
+ | 2023. augusztus 1-jén az USA korlátozta a magyarok vízummentes beutazását.<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/kulfold/2023/08/01/vizummentesseg-szigoritas-egyesult-allamok-amerika-magyarorszag/|tit=Az Egyesült Államok korlátozza a Magyarországról érkezők vízummentességét|date=2023-08-01}}</ref> Ennek egyik oka az egyszerűsített magyar állampolgárság megszerzésének lehetősége, amivel meg lehet kerülni a vízumhoz szükséges biztonsági szabályokat. A másik ok az, hogy Magyarország akadályozza Svédország felvételét a [[NATO]]-ba.<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/kulfold/2023/08/01/vizummentesseg-usa-esta-magyarorszag/|tit=Miért szigorított valójában az Egyesült Államok a magyarok vízummentességén?|aut=Kerner Zsolt|date=2023-08-01}}</ref> A DK szerint a döntésbe belejátszott a [[letelepedési kötvény]] és a határon túli szavazatvásárlás is.<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/belfold/2023/08/01/amerikai-vizummentesseg-korlatozas-dk-reakcio/|tit=DK: a vízummentesség korlátozása a letelepedési kötvénybiznisz és a határon túli szavazatvásárlás következménye|aut=Rugli Tamás|date=2023-08-01}}</ref> Ez nem stimmel: a nem Magyarországon születettek 2021 óta nem kaphattak vízumot.<ref>{{CitWeb|url=https://hvg.hu/360/20230801_usa_magyarorszag_esta_vizum|tit=Üzenni akart az USA a vízumkorlátozással, vagy tényleg csak a belbiztonsági kockázat miatt aggódik?|aut=Kacskovics Mihály Béla|date=2023-08-01}}</ref> |
||
− | A Népszava összefoglalja a magyar külpolitika helyzetét:<ref>{{CitWeb|url=https://nepszava.hu/3103889_ut-a-sotetseg-fele-kiiratkozunk-europabol|tit=Út a sötétség felé: kiiratkozunk Európából|aut=Rónay Tamás|date=2020-12-24}}</ref> |
||
− | * A vétó óta felerősödtek az EU-n belüli hangok, hogy ha minden így folytatódik, elkerülhetetlenné válik az EU alapvető reformja – csak éppen ellentétesen azzal, amit 2014-ben Tusnádfürdők Orbán szeretett volna. |
||
− | * Sokáig az [[Európai Néppárt]] falazott a Fidesznek, de már az Európai Parlament konzervatív pártcsaládjában is felerősödtek azok a hangok, amelyek szerint a magyar kormánypártnak nincs keresnivalója az EPP-ben. Egyre valószínűbb, hogy a német uniópártok elengedik a Fidesz kezét. A sokáig a magyar kormánypárthoz lojális Osztrák Néppárt viszont már egyre hevesebben követeli a Fidesz Néppártból való kizárását. Orbánék ezért maguk kezdeményezhetik a néppárti tagság feladását. |
||
− | * Szijjártó a szélsőjobbal, az euroszkeptikusokkal érti meg magát. A mérsékelt politikusok már szalonképtelennek tartják. A magyar kormány már Marine Le Pen, a {{hulink|Nemzeti Gyűlés (Franciaország)|francia Nemzeti Tömörülés}} elnöke számára is túl szélsőséges. |
||
− | * A magyar kormány kereszténység európai bástyájának mondja magát, miközben folyamatosan a kereszténységet megcsúfoló intézkedéseket hoz. Mindent elmond erről a „kereszténységről”, hogy már maga a pápa határolódott el nem egyszer a magyar kormánytól. |
||
− | * Szlovákiában a legmagasabb a magyar lakosság aránya, csaknem 9 százalék országos szinten, de az elmúlt tíz év – a budapesti kormány által táplált - belső, magyar-magyar csatározásai meghozták az "eredményt", mára parlamenti képviselet nélkül maradt a közösség. A szlovák pártok soraiban viszont egyre több magyar politikus jelenik meg, a Progresszív Szlovákia magyar tagozatot is létrehozott, amely elsősorban a fiatalokat vonzza. Mindez hosszú távon megpecsételni látszik az etnikai alapú politizálás és képviselet sorsát. |
||
− | * A szerbiai-vajdasági magyarság érdekképviselete, a VMSZ már teljes mértékben hozzákötötte az ottani magyarság sorsát nemcsak a Fideszhez és Orbánhoz, hanem szerbiai szövetségeséhez és barátjához, a jobbközép-konzervatív, nacionalizmustól sem mentes SNS-hez és az illiberális magyar mintát másoló Alekszand Vucichoz. Ha bukik Belgrádban Vucic, bukik Pásztor és a VMSZ is, a vajdasági magyarság pedig szerb partner nélkül marad, a politikai élet perifériájára sodródva. |
||
− | * Az Orbán-kormány ugyan változatlanul kiáll a kárpátaljai magyarság mellett, csakhogy ennek a „kiállásnak” (Ukrajna integrációs törekvéseink három éve tartó bojkottjának) egyelőre semmi eredménye. A kifogásolt kisebbségellenes oktatási törvény 2021 január 16-tól pedig életbe lép. A nyelvtörvény szerint nemcsak a közigazgatásban, hanem a kereskedelemben és a szolgáltató szférában is teljesen át kell térni az ukrán nyelv használatára, akkor is, ha az eladó és vásárló ugyanazon kisebbséghez tartozik. Vagyis, januártól a magyar nyelv a család és a templom falai közé szorul Ukrajnában. |
||
− | Változás aligha lesz, ezért 2021 még inkább a teljes elszigetelődés éve lehet. |
||
− | |||
− | == USA == |
||
Vitás pontok az USA-val:<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/belfold/2020/01/02/megjelolte-a-vitas-pontokat-az-usa-es-orban-kormany-kozt-az-amerikai-nagykovet/|tit=Megjelölte a vitás pontokat az USA és az Orbán-kormány közt az amerikai nagykövet|aut=Nagy Gergely Miklós|date=2020-01-02}}</ref> |
Vitás pontok az USA-val:<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/belfold/2020/01/02/megjelolte-a-vitas-pontokat-az-usa-es-orban-kormany-kozt-az-amerikai-nagykovet/|tit=Megjelölte a vitás pontokat az USA és az Orbán-kormány közt az amerikai nagykövet|aut=Nagy Gergely Miklós|date=2020-01-02}}</ref> |
||
* az Oroszországból és a Kínából érkező fenyegetések |
* az Oroszországból és a Kínából érkező fenyegetések |
||
* Magyarország kevésbé függjön az orosz gáztól |
* Magyarország kevésbé függjön az orosz gáztól |
||
+ | * Nemzetközi Beruházási Bank (orosz kémbank) |
||
− | * szeretnék, ha Magyarország az orosz agresszióval sújtott Ukrajna mellé állna. |
||
+ | * szeretnék, ha Magyarország az orosz agresszióval sújtott Ukrajna mellé állna |
||
− | Röviden az oroszbarátsággal van bajuk. |
||
+ | * globális minimumadó |
||
+ | * korrupció {{utalás|Vida Ildikó}} |
||
+ | * Finnország és Svédország NATO-csatlakozásának akadályozása {{utalás|NATO#Finnország és Svédország NATO-csatlakozása}} |
||
+ | Röviden: elsősorban az oroszbarátsággal van bajuk. |
||
+ | |||
+ | Az amerikai nagykövetnek Orbán-idézettel kellett emlékeztetnie Szijjártó Pétert, hogy Magyarország beleavatkozik az USA belügyeibe. A bűncselekménnyel vádolt Donald Trumpnak üzente Orbán: <cite>Harcolj, elnök úr, veled vagyunk!</cite><ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2023/04/03/az-amerikai-nagykovetnek-szijjarto-idezettel-kellett-emlekeztetnie-orbant-hogy-a-magyar-kormany-nem-avatkozik-masok-belugyeibe|tit=Az amerikai nagykövetnek Szijjártó-idézettel kellett emlékeztetnie Orbánt, hogy a magyar kormány nem avatkozik mások belügyeibe|aut=Czinkóczi Sándor|date=2023-04-03}}</ref> |
||
+ | |||
+ | 2023. április 12-én az USA budapesti nagykövete bejelentette, hogy az USA szankció alá vonta az orosz kémbankot, aminek a Budapestre költözését már 2019 óta kifogásolja. Egyúttal kitiltották a bank magyar alelnökét is az USA-ból.<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/fn/gazdasag/2023/04/12/david-pressman-sajtotajekoztato-szankcio-egyesult-allamok-laszloczki-imre-nemzetkozi-beruhazasi-bank-nbb/|tit=Az orosz „kémbank” magyar alelnöke is felkerült az amerikai szankciós listára|misc=És a bank is|date=2023-04-12}}</ref> |
||
+ | : {{megj|Háborús helyzetben nem paktálunk le az ellenséggel. Könnyen lehet, hogy újabb szankciók jönnek, ha Orbán nem hagyja abba az ámokfutást.}} |
||
+ | |||
+ | 2023. április 13-án Magyarország is kilépett a kémbankból. A bank kivonul Magyarországról.<ref>{{CitWeb|url=https://www.napi.hu/magyar-gazdasag/oroszorszag-nbb-kivonul.770199.html|tit=Oroszországba távozik az orosznak mondott bank|aut=Hegedűs Szabolcs|date=2023-04-19}}</ref> Az még nem világos, hogy visszakapja-e Magyarország a 100 m€-s tőkéjét.<ref>{{CitWeb|url=https://telex.hu/gazdasag/2023/04/13/vg-magyarorszag-kilep-a-nemzetkozi-beruhazasi-bankbol|tit=Világgazdaság: Magyarország kilép a kémbanknak is nevezett Nemzetközi Beruházási Bankból|aut=Iván-Nagy Szilvia|aut2=Weiler Vilmos|date=2023-04-13}}</ref> |
||
+ | |||
+ | Az Orbán-kormány megvétózta az EU-ban a globális minimumadót. Emiatt az USA felmondta a kettős adóztatás elkerüléséről szóló szerződést. Később a kormány mégiscsak megszavazta a globális minimumadót, és jelentkezett az USA-nál a szerződés felmondásának törléséért. Nem törölték. |
||
+ | : {{megj|A globális minimumadót azért ellenezte a kormány, hogy adóparadicsomként ide csábíthassa a külföldi befektetőket. A kettős adóztatás eltörlése viszont a magyarországi amerikai cégek költségeit megnövelte, ezzel együtt az áraikat is. Vagyis a rövidlátó külpolitika a céllal éppen ellentétes eredményt hozott.}} |
||
+ | |||
+ | Korábban is voltak már konfliktusok: a CEU elüldözése, ill. a Soros elleni kampány, amit a USA-ban antiszemitizmusnak tekintettek.<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/kulfold/2023/04/12/orban-kormany-magyar-amerikai-viszony-megromlasa/|tit=Visszanyalt az orosz fagyi az Orbán-kormánynak|aut=Kerner Zsolt|date=2023-04-12}}</ref> |
||
+ | {{bővebben|Stop Soros|CEU}} |
||
A Magnitsky törvény arról rendelkezik, hogy a súlyos korrupciós ügybe keveredő kormányzati tisztségviselőktől és társaiktól megtagadják a belépést az USA területére, bármely, az Egyesült Államokban lévő tulajdonukat elkobozzák, s tilos bármely amerikai érdekeltségű pénzintézetnek kapcsolatot tartania velük. Orbán ellen két ilyen beadványt is benyújtottak, amelyben 8 személy kitiltását kérték:<ref>{{CitWeb|url=https://hirklikk.hu/kozelet/tobb-mint-furcsa-szijjarto-belengette-orban-amerikabol-torteno-kitiltasanak-a-lehetoseget/390218|tit=Több mint furcsa: Szijjártó belengette Orbán Amerikából történő kitiltásának a lehetőségét|date=2021-11-26}}</ref> |
A Magnitsky törvény arról rendelkezik, hogy a súlyos korrupciós ügybe keveredő kormányzati tisztségviselőktől és társaiktól megtagadják a belépést az USA területére, bármely, az Egyesült Államokban lévő tulajdonukat elkobozzák, s tilos bármely amerikai érdekeltségű pénzintézetnek kapcsolatot tartania velük. Orbán ellen két ilyen beadványt is benyújtottak, amelyben 8 személy kitiltását kérték:<ref>{{CitWeb|url=https://hirklikk.hu/kozelet/tobb-mint-furcsa-szijjarto-belengette-orban-amerikabol-torteno-kitiltasanak-a-lehetoseget/390218|tit=Több mint furcsa: Szijjártó belengette Orbán Amerikából történő kitiltásának a lehetőségét|date=2021-11-26}}</ref> |
||
41. sor: | 183. sor: | ||
Korábban, 2014 novemberében a Microsoft-ügy kapcsán kitiltottak hat személyt az USA-ból: Vida Ildikó, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal akkori elnöke, Habony Árpád („Orbán Viktor személyes stratégiai főtanácsadója”), Heim Péter (a Századvég Gazdaságkutató Zrt. elnöke), Giró-Szász András (2021 nyaráig kormányszóvivő) és Lázár János államtitkár. |
Korábban, 2014 novemberében a Microsoft-ügy kapcsán kitiltottak hat személyt az USA-ból: Vida Ildikó, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal akkori elnöke, Habony Árpád („Orbán Viktor személyes stratégiai főtanácsadója”), Heim Péter (a Századvég Gazdaságkutató Zrt. elnöke), Giró-Szász András (2021 nyaráig kormányszóvivő) és Lázár János államtitkár. |
||
{{bővebben|Vida Ildikó}} |
{{bővebben|Vida Ildikó}} |
||
+ | |||
+ | == Környező országok == |
||
+ | === Lengyelország === |
||
+ | 2023. október végén biztosnak tűnik, hogy Tusk fog kormányt alakítani, vagyis Magyarország elveszíti utolsó szövetségesét is az EU-ban. Szlovákia ugyan új szövetséges, de a népessége tizede a lengyelének, ráadásul Fico eddig minden magyarellenes intézkedést megszavazott az EU-ban.<ref>{{CitWeb|url=https://hvg.hu/itthon/20231020_fodor_gabor_orban_viktor_kulpolitika|tit=Már Fodor Gábor is azt ajánlja Orbánnak, hogy gondolja újra a magyar külpolitikát|date=2023-10-20}}</ref> |
||
+ | |||
+ | === Szlovákia === |
||
+ | Szlovákiában két magyar párt van. Az akkor {{hulink|Bugár Béla (politikus)|Bugár Béla}} vezette szlovák–magyar {{hulink|Most-Hid}}dal Orbán szóba sem áll. A hozzá közel álló {{hulink|Magyar Közösség Pártja|Magyar Koalíció Pártjának}} mélyrepülése pedig épp miatta kezdődött 2010-ben. Orbán továbbra is a két magyar párt megosztására törekszik,<ref>{{CitWeb|url=https://hvg.hu/360/20230813__szlovakiai_magyar_partok__politikai_vitak__robert_fico__szetesoben_HVG|tit=Orbán Viktor ismét mindent elkövet, hogy ne legyen magyar párt a pozsonyi parlamentben|aut=Riba István|date=2023-08-13}}</ref> holott ez Erdényben sem vált be: az általa támogatott {{hulink|Tőkés László}} és pártja, a {{hulink|Magyar Polgári Párt (Románia)|Magyar Polgári Párt}} sehol nincs, és az {{hulink|Romániai Magyar Demokrata Szövetség|RMDSZ}}, ami korábban a mérleg nyelve volt a két nagy román párt között, most kénytelen volt szövetségben indulni a 2020-as parlamenti választáson. |
||
+ | |||
+ | A 2023. szeptember 30-án tartott előrehozott országgyűlési választáson Robert Fico pártja, a Smer-SD győzött 22,94%-kal (42 mandátum). Második az addig kormányzó Progresívne Slovensko 17,96%, 32 mandátum. A közben {{hulink|SZÖVETSÉG – Magyarok. Nemzetiségek. Régiók.}} névre átkeresztelt Magyar Koalíció 4,38%-kal nem jutott a parlamentbe. A Most-Híd csak 0,26%-ot, a Magyar Fórum és a köré csoportosuló pártok pedig 0,11%-ot értek el.<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2023/10/01/zuzana-caputova-kormanyalakitassal-bizza-meg-robert-ficot|tit=Zuzana Čaputová kormányalakítással bízza meg Robert Ficót|aut=Herczeg Márk|date=2023-10-01}}</ref> Korábban Fico számos magyarellenes intézkedést hozott, ennek ellenére Orbán alig várja, hogy „együtt dolgozhasson vele”. |
||
+ | {{lásd huwiki|Robert Fico}} |
||
+ | |||
+ | Az EP-ben kilátásba helyezték, hogy kizárják Fico pártját, a Smer-SD-t a Szocialisták pártcsaládjából, ha nem változtat Ukrajna-politikáján.<ref>{{CitWeb|url=https://24.hu/kulfold/2023/10/03/maris-ultimatumot-kapott-robert-fico/|tit=Máris ultimátumot kapott Robert Fico|aut=Farkas György|date=2023-10-03}}</ref> |
||
+ | |||
+ | === Erdély === |
||
+ | {{forr1|{{CitWeb|url=https://transtelex.ro/kozelet/2023/08/21/emnp-emnt-tokes-laszlo-orban-viktor-tamogatas-kampany|tit=Markó Béla félreállítása lehetett a célja a 2011-ben Erdélybe juttatott 265 millió forintnak|aut=Babos Krisztina|date=2023-08-21}}}} |
||
+ | |||
+ | 2011-ben Orbán 787 mFt-t utalt Erdélybe a {{hulink|Bethlen Gábor Alapítvány}}on keresztül, amiből titkos kormányhatározattal 265 mFt-t a Tőkés László vezette {{hulink|Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács}} (EMNT) kapott.<ref>{{CitWeb|url=https://hvg.hu/itthon/20230811_Orban_Semjen_hataron_tul_szervezetek_tamogatas_nem_nyilvanos_kormanyhatarozat_ketezres|tit=12 év után derültek ki Orbánék titkos pénzosztásai|aut=Lengyel Tibor|date=2023-08-11}}</ref> A szervezet célja az {{hulink|Erdélyi Magyar Néppárt}} (EMNP) megszervezése, illetve a párt 2012-es kampányának fedezése volt. |
||
+ | |||
+ | A támogatás célja az volt, hogy ellehetetlenítsék Markó Bélát, az {{hulink|Romániai Magyar Demokrata Szövetség|RMDSZ}} elnökét. Ez sikerült is: 2011-ben, a ′12-es választás előtt {{hulink|Markó Béla}} visszavonult. Utóda, {{hulink|Kelemen Hunor}} Orbán lelkes híve, de ettől még teljes kudarcot vallott a ′12-es választáson. |
||
+ | |||
+ | 2014-ben az erdélyi származású {{hulink|Martonyi János}}t {{hulink|Szijjártó Péter}} váltotta a Külügyminisztériumban, és az ugyancsak erdélyi származású {{hulink|Németh Zsolt (politikus, 1963)|Németh Zsoltnak}}, Martonyi helyettesének is mennie kellett. A 2014-es EP-választáson Tőkés László a fidesz EP-képviselője lett. {{vél|Így lehetett feltűnésmentesen kivonni a forgalomból.}} |
||
+ | {{lásd huwiki|2014-es európai parlamenti választás Magyarországon}} |
||
+ | |||
+ | 2016-ban Orbán (pontosabban: helyettese, {{hulink|Semjén Zsolt}}) már az RMDSZ mellett kampányolt, és a EMNP támogatását abbahagyták. A nőügyei miatt az EP-ben szalonképtelenné vált Tőkés Lászlót sem támogatták tovább. |
||
+ | |||
+ | A 2020-as parlamenti választáson az RMDSZ és a Erdély Magyar Szövetség már szövetségben indult, és a mérleg nyelveként a 3 tagú kormánykoalíció legkisebb pártja lett (maradt). |
||
+ | {{lásd enwiki|2020 Romanian legislative election}} |
||
+ | |||
+ | A rossz magyar gazdasági helyzet következtében 2022 végén megszüntették az erdélyi magyar nyelvű lapokat és a lapterjesztő hálózatot is Erdélyben.<ref>{{CitWeb|url=https://168.hu/kulfold/bezarjak-a-fidesz-erdelyi-mediabirodalmat-246492|tit=Bezárják a Fidesz erdélyi médiabirodalmát|date=2022-10-20|misc=Az összes nyomtatott sajtó a terjesztéssel együtt megszűnik az év végével}}</ref> Az EMNP 2022. november 1-jén egyesült a Tőkés-féle Magyar Polgári Párttal. Az új szövetség neve Erdélyi Magyar Szövetség ({{enlink|Hungarian Alliance of Transylvania}}) lett. |
||
+ | |||
+ | 2023. januárban a fidesz ejtette Tőkés Lászlót pártjával, az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanáccsal együtt, és visszapártolt az RMDSZ-hez.<ref>{{CitWeb|url=https://transtelex.ro/kozelet/2023/02/15/demokracia-kozpont-tokes-laszlo-fidesz-emnt-tamogatas|tit=Orbán nem tudta, hogy rúgjon ki minket diplomatikusan|aut=Babos Krisztina|aut2=Tőkés Hunor|date=2023-02-15}}</ref> {{vél|Németh Zsolt szét akarta verni az erdélyi magyarságot: ezzel végleg visszacsinálták a kísérletet, hogy az RMDSZ-től elvigye a szavazókat.}} |
||
== Az Európai Unió mint ellenség == |
== Az Európai Unió mint ellenség == |
||
[[Fájl:Orbán barátai.jpg|bélyegkép|jobbra|Orbán barátai: [[wikipedia:hu:Aleksandar Vučić|Aleksandar Vučić]], [[wikipedia:hu:Andrej Babiš|Andrej Babiš]] és [[wikipedia:hu:Peter Pellegrini|Peter Pellegrini]]. Forrás és a személyek jellemzése: [https://444.hu/2019/09/06/tgm-fenykep 444.hu] ]] |
[[Fájl:Orbán barátai.jpg|bélyegkép|jobbra|Orbán barátai: [[wikipedia:hu:Aleksandar Vučić|Aleksandar Vučić]], [[wikipedia:hu:Andrej Babiš|Andrej Babiš]] és [[wikipedia:hu:Peter Pellegrini|Peter Pellegrini]]. Forrás és a személyek jellemzése: [https://444.hu/2019/09/06/tgm-fenykep 444.hu] ]] |
||
+ | |||
− | [[Fájl:Orbán csók Putyin.jpg|bélyegkép|jobbra|És a nagy testvér. Forrás: Facebook]] |
||
Brüsszel különösen fontos, mert a manicheusok hajdani ellensége, az <cite>Imperium Romanum</cite> szerepét játssza el.<ref group="Pro">184. oldal.</ref> |
Brüsszel különösen fontos, mert a manicheusok hajdani ellensége, az <cite>Imperium Romanum</cite> szerepét játssza el.<ref group="Pro">184. oldal.</ref> |
||
{{Lásd még|Európai Unió|Gnoszticizmus}} |
{{Lásd még|Európai Unió|Gnoszticizmus}} |
||
53. sor: | 226. sor: | ||
* Magyarország megvétózta az EU-Afrika csúcs megállapodását<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2019/05/01/igy-meg-sosem-alaztak-meg-a-trollkodo-magyar-diplomaciat|tit=Így még sosem alázták meg a trollkodó magyar diplomáciát|aut=Szily László|date=2019-05-01|misc=Szijjártó megvétózta az EU-álláspontot az Izraelt elítélő ENSZ-határozathoz. Ennek ellenére egységes EU-álláspontként ismertették az ENSZ-gyűlésen, felsorolva a támogató 27 országot, és kihagyva Magyarországot.}}</ref> |
* Magyarország megvétózta az EU-Afrika csúcs megállapodását<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2019/05/01/igy-meg-sosem-alaztak-meg-a-trollkodo-magyar-diplomaciat|tit=Így még sosem alázták meg a trollkodó magyar diplomáciát|aut=Szily László|date=2019-05-01|misc=Szijjártó megvétózta az EU-álláspontot az Izraelt elítélő ENSZ-határozathoz. Ennek ellenére egységes EU-álláspontként ismertették az ENSZ-gyűlésen, felsorolva a támogató 27 országot, és kihagyva Magyarországot.}}</ref> |
||
− | A 2019-es EU-választáson Orbán ismét arra a lóra tett, ami már a [[Sargentini-jelentés]]kor sem lett befutó: a migrációra. Rejtély, miért, hiszen a migrációs nyomás megszűnt. Talán nincs jobb ötlete. Mindenesetre a tömeges migráció okozta válsághelyzetet félévenként szorgalmasan meghosszabbítja, holott a fidesz által hozott törvény feltételei már 2016 |
+ | A 2019-es EU-választáson Orbán ismét arra a lóra tett, ami már a [[Sargentini-jelentés]]kor sem lett befutó: a migrációra. Rejtély, miért, hiszen a migrációs nyomás megszűnt. Talán nincs jobb ötlete. Mindenesetre a tömeges migráció okozta válsághelyzetet félévenként szorgalmasan meghosszabbítja, holott a fidesz által hozott törvény feltételei már 2016 óta nem állnak fenn. A válsághelyzet okát 10 évre titkosították. A 2019 szeptemberi kormánnyilatkozat szerint azért kell meghosszabbítani, hogy ne is legyen migráció. (Mintha a válsághelyzet tartaná vissza a migránsokat.) |
{{Lásd még|Migráció}} |
{{Lásd még|Migráció}} |
||
+ | |||
+ | |||
+ | <gallery widths="300px" heights="300px" mode="nolines"> |
||
+ | Fájl:Orbán csók Putyin.jpg|A nagy testvér |
||
+ | Fájl:Tienanmen téri koszorúzás.jpg|Koszorúzás a Tienanmen téren |
||
+ | </gallery> |
||
== A pápa mint ellenség == |
== A pápa mint ellenség == |
||
60. sor: | 239. sor: | ||
== NATO == |
== NATO == |
||
+ | {{bővebben|NATO}} |
||
− | Bár Magyarország igyekszik megfelelni annak az amerikai kérésnek, hogy 2024-ig jövedelme 2%-át fordítsa katonai kiadásokra, a magyar jogállamiság helyzete már kezd aggasztóvá válni a NATO számára is. Ennek leginkább kirívó példája a NATO és Ukrajna közötti hatékony együttműködést Oroszország ellen. A magyar fél a 2017-es nyelvtörvényre hivatkozik, amihez a NATO-nak semmi köze.<ref>{{CitWeb|url=https://www.napi.hu/nemzetkozi_gazdasag/a_nato-ban_is_napirendre_kell_venni_a_magyar_jogallamisag_ugyet.681703.html|tit=„A NATO-ban is napirendre kell venni a magyar jogállamiság ügyét”|aut=Szabó Dániel|date=2019-04-03}}</ref> |
||
− | |||
− | Magyarország a NATO-t használja fel zsarolásra, ami kifejezi, hogy Budapestnek fontosabbak a saját érdekei, mint a szövetségesei. Mindezt teszi egy olyan helyzetben, amikor Ukrajna területi integritását fenyegeti Oroszország. |
||
− | |||
− | A NATO „a demokrácia, az egyéni szabadság és a jogállamiság elvein alapul.” „A résztvevők elkötelezik magukat a független intézmények megerősítésében.” |
||
− | |||
− | Az USA külügyminisztériumának 2019. áprilisi országjelentése is a demokratikus intézmények helyzetének romlását állapította meg, a média kisajátítását kritizálta, ezért Magyarországot a részben szabad, vagy nem szabad kategóriákba sorolják. |
||
== Külföldi támogatások == |
== Külföldi támogatások == |
||
[[Fájl:Külföldi támogatások 2020.png|bélyegkép|jobbra|500px|2020. Forrás: Facebook/Mi magyarok összetartozunk]] |
[[Fájl:Külföldi támogatások 2020.png|bélyegkép|jobbra|500px|2020. Forrás: Facebook/Mi magyarok összetartozunk]] |
||
[[Fájl:Külföldi támogatások.jpg|bélyegkép|jobbra|Forrás: Facebook]] |
[[Fájl:Külföldi támogatások.jpg|bélyegkép|jobbra|Forrás: Facebook]] |
||
+ | {{lásd még|Külföldi magyarok támogatása}} |
||
Érthetetlen okból adunk pénzeket külföldieknek. |
Érthetetlen okból adunk pénzeket külföldieknek. |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://24.hu/belfold/2023/10/13/570-millio-forintot-ad-a-kormany-egy-szloven-masodosztalyban-szereplo-klubnak/|tit=570 millió forintot ad a kormány egy szlovén másodosztályban szereplő klubnak|aut=Kozák Dániel|date=2023-10-13}} |
||
* {{CitWeb|url=https://m.hvg.hu/kkv/20201103_A_kormany_47_milliard_forintos_segelyprogramot_indit_a_Brusszel_altal_elmarasztalt_Kambodzsaban|tit=A kormány 47 milliárd forintos segélyprogramot indít a Brüsszel által elmarasztalt Kambodzsában|misc=Itthon nem ad támogatást a covid miatt bajba került kisvállalkozóknak.|date=2020-11-03}} |
* {{CitWeb|url=https://m.hvg.hu/kkv/20201103_A_kormany_47_milliard_forintos_segelyprogramot_indit_a_Brusszel_altal_elmarasztalt_Kambodzsaban|tit=A kormány 47 milliárd forintos segélyprogramot indít a Brüsszel által elmarasztalt Kambodzsában|misc=Itthon nem ad támogatást a covid miatt bajba került kisvállalkozóknak.|date=2020-11-03}} |
||
* {{CitWeb|url=https://szabadvarosok.hu/hir/novak-katalin-felepitunk-egy-onkologiai-korhazat-vietnamban?fbclid=IwAR2sglZcjaCoh_uikYBBEdbj_Pl-jNYXr3PHdIo0EvtS8ebiA9LaEQ5QDNM|tit=Novák Katalin: felépítünk egy onkológiai kórházat Vietnámban|date=2020-01-07}} |
* {{CitWeb|url=https://szabadvarosok.hu/hir/novak-katalin-felepitunk-egy-onkologiai-korhazat-vietnamban?fbclid=IwAR2sglZcjaCoh_uikYBBEdbj_Pl-jNYXr3PHdIo0EvtS8ebiA9LaEQ5QDNM|tit=Novák Katalin: felépítünk egy onkológiai kórházat Vietnámban|date=2020-01-07}} |
||
88. sor: | 263. sor: | ||
* {{CitWeb|url=https://168ora.hu/penz/25-milliardos-segelyhitelt-ad-az-orban-kormany-kenyanak-es-a-zold-foki-koztarsasagnak-159447?fbclid=IwAR2vbbF_V-k70jXBMIDVN_a6Iyz8QsdULmhziUFuo3pomKl_ZIXgN5GO7Gg|tit=25 milliárdos segélyhitelt ad az Orbán-kormány Kenyának és a Zöld-foki Köztársaságnak|date=2018-11-21}} |
* {{CitWeb|url=https://168ora.hu/penz/25-milliardos-segelyhitelt-ad-az-orban-kormany-kenyanak-es-a-zold-foki-koztarsasagnak-159447?fbclid=IwAR2vbbF_V-k70jXBMIDVN_a6Iyz8QsdULmhziUFuo3pomKl_ZIXgN5GO7Gg|tit=25 milliárdos segélyhitelt ad az Orbán-kormány Kenyának és a Zöld-foki Köztársaságnak|date=2018-11-21}} |
||
{{lásd még|külföldi magyarok támogatása}} |
{{lásd még|külföldi magyarok támogatása}} |
||
+ | |||
+ | == 2023. augusztus 20. == |
||
+ | Erdoğan török elnök Magyarországon járt, és az utcán egy járókelő bemutatott neki. A testőrei földre vitték és bántalmazták. Végül a TEK menekítette ki. |
||
+ | |||
+ | Tóth Bertalan írásbeli kérdést tett fel az ügyben a Legfőbb Ügyésznek, aki a kérdést feljelentésnek értelmezte, és továbbította a BRFK-hoz. A rendőrség határozatban utasította el a feljelentést azzal, hogy a testőrök „kiemelt személyvédelmi feladatokat láttak el”.<ref>{{CitWeb|url=https://444.hu/2023/09/12/brfk-erdogan-testorei-nem-sertettek-meg-a-bevett-tarsadalmi-normakat-azzal-hogy-budapesten-megvertek-egy-magyar-ferfit|tit=BRFK: Erdoğan testőrei nem sértették meg a bevett társadalmi normákat azzal, hogy Budapesten megvertek egy magyar férfit|aut=Herczeg Márk|date=2023-09-12}}</ref> |
||
+ | : {{megj|Vagyis a török testőrök korlátozhatják a magyar szólásszabadságot. Hol van ilyenkor a híres szuverenitás?}} |
||
+ | |||
+ | Erdoğan testőreinek – ahogy bárki másnak – jogos védelmi helyzetre hivatkozva joguk van fellépni, ha Erdoğan testi épségét veszélyeztetik. Erdoğan testi épsége viszont nem került veszélybe, csak valaki a véleményét nyilvánította ki róla. A véleménynyilvánítás szabadsága Magyarországon mindenkinek alaptörvénybe foglalt joga. (A közszereplőknek, mint tudjuk, ezt tűrniük kell, ha az emberi méltóságukat nem túlzott mértékben sértik.)<ref>{{CitWeb|url=https://magyarugyved.blog.hu/2023/09/15/erdo_an_verolegenyei_magyarorszagon_felulirhatjak_a_velemenynyilvanitas_szabadsaganak_jogat?token=4c21e7d82658400877161a7362b69495|tit=Erdoğan verőlegényei Magyarországon felülírhatják a véleménynyilvánítás szabadságának jogát?|aut=dr. Magyar György|date=2023-09-15}}</ref> |
||
+ | |||
+ | A sértett magánindítványt terjeszthetett volna elő a bíróságnál könnyű testi sértés miatt, de nem tette. |
||
+ | |||
+ | == Idézetek == |
||
+ | {{idézet|A diplomácia első számú szempontja a biztonság, utána jön a gazdaság, és legutoljára a barátság.<ref name="BP230919"/>|Balázs Péter}} |
||
+ | |||
+ | {{idézet|Államokkal, nem személyekkel kell kapcsolatot tartani.<ref name="BP230919"/>|Balázs Péter}} |
||
+ | |||
+ | {{idézet|Orbánnak nincs szavazati joga Moszkvában, de van Brüsszelben és a NATO-ban<ref>{{jegyz}} {{youtube|oYTh6DqCKEQ|Évértékelő: 2023-ban nagyon sokaknak nehéz volt Magyarországon élni|aut=Lakner Zoltán|ass=Riporter: Ceglédi Zoltán|date=2023-12-30}}</ref>|Lakner Zoltán}} |
||
== Források == |
== Források == |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://telex.hu/direkt36/2023/05/15/igy-haragitotta-magara-orban-viktor-a-legkozelebbi-baratait|tit=Így haragította magára Orbán Viktor a legközelebbi barátait|aut=Galavits Patrik|aut2=Panyi Szabolcs|date=2023-05-13|misc=A magyar–lengyel viszony alakulása}} |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://24.hu/kulfold/2023/04/05/montenegro-orban-atok-djukanovic-milatovic/|tit=Orbán szerb szövetségese buktatta meg a magyarbarát elnököt Montenegróban?|aut=Szegő Iván Miklós|date=2023-04-05}} |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://24.hu/belfold/2023/03/16/europai-parlament-szijjarto-peter-belorusz-ut-hatarozat-orosz-ukran-haboru/|tit=Az Európai Parlament elítélte Szijjártó Pétert a minszki látogatása miatt|aut=Papp Atilla|date=2023-03-16|misc=A látogatás ellentétben áll a Belarusszal és Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújával kapcsolatos uniós politikával}} |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://furgehir.hu/nem-pressman-avatkozott-be-a-magyar-belugyekbe-hanem-orban-az-amerikaiakba/|tit=Nem Pressman avatkozott be a magyar belügyekbe, hanem Orbán az amerikaiakba|date=2023-02-04}} |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://hvg.hu/itthon/20221229_Volner_Janos_diplomata_feltetelek_nem_baj_kulugy_megoldja_okosba|tit=A diplomatának készülő Volner János szinte semmilyen feltételnek nem felel meg, de a külügy megoldja „okosba"|aut=Lengyel Tibor|date=2022-12-29|misc={{vél|Meg kellett jutalmazni az ellenzék egybetereléséért}}}} |
||
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2020/12/06/roman-politikusok-tiltakoznak-amiert-szijjarto-peter-hanguzenetben-kampanyol-az-rmdsz-mellett-a-romaniai-valasztason|tit=Román politikusok tiltakoznak, amiért Szijjártó Péter hangüzenetben kampányol az RMDSZ mellett a romániai választáson|aut=Sarkadi Zsolt|date=2020-12-06}} |
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2020/12/06/roman-politikusok-tiltakoznak-amiert-szijjarto-peter-hanguzenetben-kampanyol-az-rmdsz-mellett-a-romaniai-valasztason|tit=Román politikusok tiltakoznak, amiért Szijjártó Péter hangüzenetben kampányol az RMDSZ mellett a romániai választáson|aut=Sarkadi Zsolt|date=2020-12-06}} |
||
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2020/10/27/orban-szoritunk-trump-elnok-ujabb-gyozelmeert|tit=Orbán: Szorítunk Trump elnök újabb győzelméért|aut=Herczeg Márk|date=2020-10-27|misc={{vél|Orbánnak nem Tumppal, hanem az USA elnökével kell jó kapcsolatot ápolnia}}}} |
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2020/10/27/orban-szoritunk-trump-elnok-ujabb-gyozelmeert|tit=Orbán: Szorítunk Trump elnök újabb győzelméért|aut=Herczeg Márk|date=2020-10-27|misc={{vél|Orbánnak nem Tumppal, hanem az USA elnökével kell jó kapcsolatot ápolnia}}}} |
||
107. sor: | 304. sor: | ||
* {{CitWeb|url=https://24.hu/kozelet/2019/03/17/a-kormany-lesoporte-a-magyarorszagi-helyzetet-biralo-amerikai-orszagjelentest/?fbclid=IwAR2YcQ-y3KQKrUg9u4mLOBnlukwoZic1vbI-hveLsopASt7OkF7hOtp352k|tit=A kormány lesöpörte a magyarországi helyzetet bíráló amerikai országjelentést|date=2019-03-17}} |
* {{CitWeb|url=https://24.hu/kozelet/2019/03/17/a-kormany-lesoporte-a-magyarorszagi-helyzetet-biralo-amerikai-orszagjelentest/?fbclid=IwAR2YcQ-y3KQKrUg9u4mLOBnlukwoZic1vbI-hveLsopASt7OkF7hOtp352k|tit=A kormány lesöpörte a magyarországi helyzetet bíráló amerikai országjelentést|date=2019-03-17}} |
||
* {{CitWeb|url=https://hvg.hu/itthon/20190314_Sulyos_kritikakat_fogalmaz_meg_az_USA_a_magyar_helyzetrol|tit=Súlyos kritikákat fogalmaz meg az USA a magyar helyzetről|date=2019-03-14|misc=Az emberi jogokról}} |
* {{CitWeb|url=https://hvg.hu/itthon/20190314_Sulyos_kritikakat_fogalmaz_meg_az_USA_a_magyar_helyzetrol|tit=Súlyos kritikákat fogalmaz meg az USA a magyar helyzetről|date=2019-03-14|misc=Az emberi jogokról}} |
||
− | * {{CitWeb|url=https://444.hu/2019/03/14/a-fidesz-frakcio-fele-is-aggodik-amiatt-hogy-az-eu-ban-bizonyos-partok-es-kormanyok-veszelyes-kapcsolatokat-apolnak-az-orosz-vezetessel|tit=A Fidesz frakció fele is aggódik amiatt, hogy az EU-ban bizonyos pártok és kormányok veszélyes kapcsolatokat ápolnak az orosz vezetéssel| |
+ | * {{CitWeb|url=https://444.hu/2019/03/14/a-fidesz-frakcio-fele-is-aggodik-amiatt-hogy-az-eu-ban-bizonyos-partok-es-kormanyok-veszelyes-kapcsolatokat-apolnak-az-orosz-vezetessel|tit=A Fidesz frakció fele is aggódik amiatt, hogy az EU-ban bizonyos pártok és kormányok veszélyes kapcsolatokat ápolnak az orosz vezetéssel|aut=Czinkóczi Sándor|date=2019-03-14|misc=Oroszország már nem tekinthető stratégiai partnernek, és az Európai Uniónak készen kell állnia újabb szankciók bevezetésére. A fidesz EU-képviselőinek a fele is megszavazta.}} |
* {{CitWeb|url=https://www.facebook.com/notes/ujhelyi-istv%C3%A1n-dr/%C5%91k-orb%C3%A1n-viktor-%C3%BAj-sz%C3%B6vets%C3%A9gesei/2516469388367232/|tit=Ők Orbán Viktor új szövetségesei|aut=Ujhelyi István|date=2019-03-10|misc=A Néppárt helyett}} |
* {{CitWeb|url=https://www.facebook.com/notes/ujhelyi-istv%C3%A1n-dr/%C5%91k-orb%C3%A1n-viktor-%C3%BAj-sz%C3%B6vets%C3%A9gesei/2516469388367232/|tit=Ők Orbán Viktor új szövetségesei|aut=Ujhelyi István|date=2019-03-10|misc=A Néppárt helyett}} |
||
* {{CitWeb|url=https://index.hu/belfold/2019/03/05/megszavaztak_a_teljes_penzfelugyeleti_es_diplomaciai_mentesseget_a_putyin-kozeli_banknak/?fbclid=IwAR3wlPysbqTuDTf9dBewrez3igCJD7-RRiP9XI_Kq6ZF1bdABXnRzN9_LrY|tit=Megszavazták a teljes pénzfelügyeleti és diplomáciai mentességet a Putyin-közeli banknak|aut=Biró Marianna|date=2019-03-05}} |
* {{CitWeb|url=https://index.hu/belfold/2019/03/05/megszavaztak_a_teljes_penzfelugyeleti_es_diplomaciai_mentesseget_a_putyin-kozeli_banknak/?fbclid=IwAR3wlPysbqTuDTf9dBewrez3igCJD7-RRiP9XI_Kq6ZF1bdABXnRzN9_LrY|tit=Megszavazták a teljes pénzfelügyeleti és diplomáciai mentességet a Putyin-közeli banknak|aut=Biró Marianna|date=2019-03-05}} |
||
145. sor: | 342. sor: | ||
* {{CitWeb|url=http://azonnali.hu/cikk/20190108_nehany-eve-meg-az-erdelyi-magyarsag-vezetojenek-tette-volna-meg-a-fidesz-olosz-gergelyt|tit=Az erdélyi magyarság vezetőjének tette volna meg pár éve a Fidesz Olosz Gergelyt, akit most köröznek|aut=Kulcsár Árpád|date=2019-01-08}} |
* {{CitWeb|url=http://azonnali.hu/cikk/20190108_nehany-eve-meg-az-erdelyi-magyarsag-vezetojenek-tette-volna-meg-a-fidesz-olosz-gergelyt|tit=Az erdélyi magyarság vezetőjének tette volna meg pár éve a Fidesz Olosz Gergelyt, akit most köröznek|aut=Kulcsár Árpád|date=2019-01-08}} |
||
* {{CitWeb|url=https://szeka.blog.hu/2018/11/21/lassan_minden_szomszedunkkal_osszeveszik_az_orban-kormany|tit=Lassan minden szomszédunkkal összeveszik az Orbán-kormány|date=2018-11-21}} |
* {{CitWeb|url=https://szeka.blog.hu/2018/11/21/lassan_minden_szomszedunkkal_osszeveszik_az_orban-kormany|tit=Lassan minden szomszédunkkal összeveszik az Orbán-kormány|date=2018-11-21}} |
||
− | * {{CitWeb|url=https://444.hu/2018/11/21/ez-a-magyar-diplomacia-legnagyobb-kuzdelme-most-ha-nem-szamitjuk-a-gruevszki-botranyt|tit=Ukrajna a magyar diplomácia legnagyobb küzdelme most (a Gruevszki-botrány után)|aut=Magyari Péter|date=2018-11-21}} |
||
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2018/11/23/most-orban-szloven-partelnok-baratjat-itelte-bortonre-a-birosag|tit=Most Orbán szlovén pártelnök barátját ítélte börtönre a bíróság|aut=Botos Tamás|date=2018-11-23|misc=Janez Jansa 3 hónap felfüggesztettet kapott}} |
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2018/11/23/most-orban-szloven-partelnok-baratjat-itelte-bortonre-a-birosag|tit=Most Orbán szlovén pártelnök barátját ítélte börtönre a bíróság|aut=Botos Tamás|date=2018-11-23|misc=Janez Jansa 3 hónap felfüggesztettet kapott}} |
||
* {{CitWeb|url=https://168ora.hu/itthon/thomas-o-melia-orban-nem-fog-tudni-megszokni-159802|tit=Thomas O. Melia: Orbán nem fog tudni megszökni|aut=Biró Marianna|misc=Magyarország amerikai szemmel|date=2018-11-29}} |
* {{CitWeb|url=https://168ora.hu/itthon/thomas-o-melia-orban-nem-fog-tudni-megszokni-159802|tit=Thomas O. Melia: Orbán nem fog tudni megszökni|aut=Biró Marianna|misc=Magyarország amerikai szemmel|date=2018-11-29}} |
||
151. sor: | 347. sor: | ||
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2017/05/13/ezt-is-megeltuk-orban-viktor-a-tienanmen-teren-koszoruzta-meg-a-kommunistak-hosi-emlekmuvet?fbclid=IwAR0QOyYk1RGMmQpJYN-OJ8-fC3iwdUZoU_wJ-sBK_5crR_u89iQLcbSCC74|tit=Ezt is megéltük: Orbán Viktor a Tienanmen téren koszorúzta meg a kommunisták hősi emlékművét|date=2017-05-13}} |
* {{CitWeb|url=https://444.hu/2017/05/13/ezt-is-megeltuk-orban-viktor-a-tienanmen-teren-koszoruzta-meg-a-kommunistak-hosi-emlekmuvet?fbclid=IwAR0QOyYk1RGMmQpJYN-OJ8-fC3iwdUZoU_wJ-sBK_5crR_u89iQLcbSCC74|tit=Ezt is megéltük: Orbán Viktor a Tienanmen téren koszorúzta meg a kommunisták hősi emlékművét|date=2017-05-13}} |
||
* {{youtube|zRcZzejPOMk|Orosz befolyás Magyarországon - Teljes film|date=2018-12-28|aut=444.hu}} |
* {{youtube|zRcZzejPOMk|Orosz befolyás Magyarországon - Teljes film|date=2018-12-28|aut=444.hu}} |
||
+ | |||
+ | Összefoglaló cikkek |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://hvg.hu/itthon/20230107_Orban_zart_korben_egyertelmuve_tette_nem_akar_az_Egyesult_Allamok_altal_vezetett_blokk_ala_tartozni|tit=Orbán zárt körben egyértelművé tette, nem akar az Egyesült Államok által vezetett blokk alá tartozni|date=2023-01-07|misc=Orbán beszéde a Széll Kálmán Alapítvány vacsoráján}} |
||
„A” könyv: |
„A” könyv: |
||
161. sor: | 360. sor: | ||
<!--A Források fejezet is hivatkozik rá.--> |
<!--A Források fejezet is hivatkozik rá.--> |
||
<references/> |
<references/> |
||
+ | |||
+ | == További információk == |
||
+ | * {{CitWeb|url=https://444.hu/2023/02/16/a-magyar-kulugy-egy-ev-alatt-nagyjabol-tizszer-annyiszor-osztotta-ki-szovetsegeseit-mint-oroszorszagot|tit=A magyar külügy egy év alatt nagyjából tízszer annyiszor osztotta ki szövetségeseit, mint Oroszországot|aut=Bódog Bálint|date=2023-02-16}} |
||
== Kapcsolódó szócikkek == |
== Kapcsolódó szócikkek == |
||
167. sor: | 369. sor: | ||
* [[Külpolitika/Gábor György]] a filozófus véleménye egy napi hírről |
* [[Külpolitika/Gábor György]] a filozófus véleménye egy napi hírről |
||
− | [[Kategória: |
+ | [[Kategória:Külpolitika]] |
A lap jelenlegi, 2024. március 21., 01:47-kori változata
Antall hármas külpolitikája: Euroatlanti közösség, jó kapcsolat a szomszédokkal, a határon kívüli magyarság támogatása. Ebben teljes konszenzus lett. Orbánnak ebben is sikerült megosztania a nemzetet.[1]
A 2022-es év annus horribilis (borzalmas év) a magyar külpolitikában:[2][3]
- az Orbánbarát Oroszország 100.000 embert vesztett az ukrajnai háborúban
- az amerikai félidős választáson Trump jelöltjei leszerepeltek
- elbukott Marine Le Pen
- Giorgia Meloni győzött ugyan, de rögtön Ukrajna pártjára állt. Meloni Novák Katalin meghívására jött Magyarországra, nem Orbánéra.[4]
- a V4-ekből V1-ek lettek: sem Szlovákia, sem Csehország nem akar közösködni Orbánnal, és Európában sehol nem látják őt szívesen
- Jair Bolsonaro brazil elnök elbukott a választáson
- nem kaptunk EU-pénzt
- a korábbi szövetségesek távoztak a hatalomból: az osztrák Sebastian Kurz, a cseh Andrej Babiš, a szlovák Robert Fico, majd Peter Pellegrini, illetve a szlovén Janez Janša. Babiš 2023. január 28-án elveszítette az elnökválasztást Petr Pavellel szemben, a kettőjük közötti vita épp arról szól, hogy Orbánéhoz hasonló vezetést akar-e Csehország.[5]
2024 elején az USA azt tervezi, hogy vízumkényszert vezet be Magyarországgal szemben, és kitiltja a korrupt politikusokat az országából.[6]
Háborúhoz közeli konfliktushelyzetek
- Bosznia-Hercegovina és Koszovó
- Hegyi-Karabah[7]
- Irán
- Észak-Korea, Tajvan
- Izrael 2023. szeptember 7. óta
Az Orbán-kormány külpolitikája
Az Orbán-kormány csak erőből ért a külpolitikában is. Az orosz kémbankot még a baráti Trump-adminisztráció is kifogásolta, Orbán mégis csak akkor lépett, amikor az USA embargó alá vette a bankot.
A magyar külpolitika jelentéktelenné vált. Miután Erdoğan belement Svédország NATO-csatlakozásába, mindenki tényként veszi, pedig Magyaroszág sem hagyta még jóvá.[8] Ez a konfliktus teljesen értelmetlen és mondva csinált. A kormány még propagandafilmet is csinált, mi minden rosszat mondtak rólunk a svédek – az idézetek egyike sem a svéd kormánytól származik. A svédek aligha fognak majd mellettünk szavazni, amikor az EU-pénzekről lesz szó. Úgy tűnik, Orbánék már le is mondtak róla.[9]
Orbán tudatosan konfliktusos politikát folytat az EU-val. Ilyenkor az itthoniaknak játszik: kavar egy (ál)konfliktust, abban képviseli a „magyar” érdekeket és védi a meg hazát.[10]
Orbán 2014 tavaszán zárt ajtók mögött már megmondta két külügyi alvezérének, Bába Ivánnak és Németh Zsoltnak, hogy elárulja a Nyugatot és az „eurázsiai tengelyre” állítja az országot.[11] Egy vélemény szerint Orbán külpolitikája irracionális, érzelemvezérelt: bosszú a fideszt ért (a ′90-es években talán még igazságtalan) támadásokra.[12]
2014 után távozott a kormányból Martonyi János és Németh Zsolt, mert Orbán meg akarta szüntetni a hagyományos külpolitikát. A diplomáciához értőket el is küldték a Külügyminisztériumból: Szijjártó kirúgta a Külügy összes nyugatos diplomatáját.[13] Helyette kaptuk Szijjártót, aki külgazdasági miniszter („utazó vigéc”) és pártszóvivő/propagandista.[14]
Az EU-ügyek hivatalosan Varga Judit, a pénzek ügyében Navracsics Tiborhoz kerültek, de a külügyminiszterek tanácsában mégis Szijjártó van ott. Pedig az EU a legfontosabb külügyünk.
Egy véleménycikk[15] szerint:
- a külgazdaságot és a külügyminisztériumot ketté kell választani, az utóbbi élére Szijjártó helyett valaki mást választani
- az EU-s koordinációt visszatenni a külügyminisztériumhoz
- irányváltásra van szükség a nemzetközi kommunikációban
- minimálisra kell csökkenteni a vétók számát az Európai Unió intézményeiben vagyis „a küllők közé a botot” hibás stratégia
- Paks 2-t és a szerb EU-tagságot el kell felejteni
- leválni az orosz gázról.
Szijjártó ámokfutását némileg ellensúlyozandó, Novák Katalin köztársasági elnök is részt vesz a diplomáciában. Ez alighanem összefügg Szijjártó és Orbán Viktor szalonképtelenné válásával.[16]
A megoldás végül az lett, hogy Varga Judit lemondott, és az EU-ügyek új minisztériumhoz (Bóka Jánoshoz) kerültek.
Lakner Zoltán összefoglalója
A külpolitikában alapvető ellentmondások vannak. Pl. a kormány Trumpnak drukkol, aki Kínával ellenséges viszonyban áll – mi viszont jóban. Az ellentmondás megoldására nincs ötlete a kormánynak.
Orbán Viktorról sokan hiszik, hogy jól látja a külpolitikai összefüggéseket. A valóság viszont az, hogy azokat még utólag sem sikerül eltalálni. Az orosz-ukrán háborúval kapcsolatban eddig már 5 egymásnak ellentmondó változat volt:
- Amikor a 2022. február 1-jei Putyinnál tett látogatásáról hazajött Moszkvából, azt mondta, hogy nem lesz háború.
- Ferenc pápának azt mondta, hogy ′22. május 9-re véget ér a háború.
- a NER-barát találkozón 2023 elején azt mondta, az oroszok nehezen kezdik a háborúikat, de a végén megnyerik
- a kevésbé lelkesen ukránbarát kormányfők találkozóján azt mondta Zelenszkinek, hogy elhúzódó lesz a háború, de azt nem mondta, hogy az oroszok nyerik
- a 2023. júliusában a Bildnek adott nyilatkozata szerint hosszú háború, orosz győzelem, de tudták előre.
Orbán Krisztián összefoglalója
2010–18 között Orbán sikeres volt. Potyautas játékot játszott, kikacsintott a blokkon belülről. Tudta, hogy nem lehet tartósan csinálni, de úgy kalkulált, hogy a hozzá hasonlóak át fogják venni a hatalmat az Európai Unióban. 2018-tól kezdődően viszont nem volt olyan világpolitikai fejlemény, amit jól jelzett volna előre.
Trump elnöksége, a Brexit nem jól alakult. Orbán azt hitte, a Néppárt az ő irányába fog fordulni. Nem jött össze. Nem mondta ki nyíltan, de láthatóan hitt benne, hogy az Európai Parlament két szélsőjobb erejét egyesíteni tudja. Nem jött össze. Az oroszok kapcsán nagyon erőteljesen hangoztatta, hogy nem lesz invázió, Moszkvában saját békemissziójáról beszélt. Nagyon nem jött össze.
Magyarországon egy rendszert nem lehet a világgal vagy az európai trenddel szembepisilve fenntartani, lásd az egyértelműen Kijev pártján álló Melonit és Morawieczkit. Talán ezért próbálja meg most a katolikus csatornát felpörgetni.
Orbán valószínűleg abban bízik, hogy a migráció újra elhozza a támogatást. Erdoğan számára viszont már eljött a szürkület. Az ilyen típusú vezetőnek (még ha van is nyilvánvaló szintbéli különbség köztük) előbb-utóbb választania kell, hogy vagy az egyre nyíltabb önkény irányába megy el, vagy bukik. Nem tudjuk, hogy a török elnök melyiket fogja választani. Putyin számára a 2012-es moszkvai tüntetésekkel[17] jött el a döntés pillanata, bele tud-e nyugodni a hatalomvesztésbe. Az egyre nagyobb elnyomást választotta. De Modi indiai miniszterelnök is ezzel a dilemmával néz szembe.
Orbán gazdasági rendszere kevéssé hatékony. Rengeteg helyen folyik el a pénz, olyan helyekre is, aminek nem sok köze van az uralom fenntartásához. Emiatt minden uniós forrásra óriási szüksége van. Az általa választott pályának a kényszerű logikájából fakadóan belpolitikát kezdett játszani egy csomó EU-tagállamban. Így aztán mostanra egyre többen mondják azt, hogy ha a magyar miniszterelnökön fogás van, akkor ne engedjük.
Oroszország
![](/politika/wiki/images/thumb/c/ca/Putyin_micsod%C3%A1ja.jpg/300px-Putyin_micsod%C3%A1ja.jpg)
A magyar kormány akkor bírálta Oroszországot, amikor együttműködő volt és nem annektált területeket. Amikor agresszorként viselkedik, területet foglal más országból, akkor meg védelmére kel.[18]
Van viszont egy barát: Putyin Oroszországa 2014 eleje óta. Gazdasági előnye nincs (nem kapunk olcsó energiát, a kivitelünk nem nő jelentősen), és az sem baj, hogy az oroszok évekkel korábban megtörték a Külügyminisztérium hálózatát, és azóta sem sikerült elhárítani a betörést.[19]
Lengyel kormánykörökben évek óta beszélik, hogy Putyin Ukrajna keleti területeinek lerohanására készül, a nyugatiakat odaadná Lengyelországnak, a Kárpátalját Magyarországnak.[20] Talán ezért ez a nagy barátság és Ukrajna folyamatos támadása a nyelvtörvény ürügyén.[21]
Az oroszbarát politika gazdasági okból sem lesz tartható, viszont károkat okoz a külkapcsolatokban. Nem fogunk EU-pénzt kapni. Róna Péter szerint 2023-ban egyáltalán nem.
A kétoldalú kapcsolatok fejlesztésében elért eredményekért Barátságért kitüntetést vehetett át Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter Szergej Lavrov orosz külügyminisztertől Moszkvában. A Barátság érdemrend a legmagasabb kitüntetés, amelyben külföldi állampolgár részesülhet.[22]
Az 5. Orbán-kormányban olyan emberek emelkedtek fel, akiknek orosz offshore üzleteik voltak.
Például Lantos Csaba a svájci Zug kantonban közös offshore-bizniszt üzemeltetett az oroszokkal 2009–2022 között a MET Zrt. formájában. Szalay-Bobrovniczky Kristóf dunakeszi vagongyártója pedig korábban „szaftos” üzleteket kötött az oroszokkal, a vagonokat pedig közösen adták el Egyiptomba. Azóta mindkét miniszter felszámolta az érdekeltségeit.
Magyarország az információs hadviselésben kiszolgálja az orosz érdekeket, ennek az egyik koordinátora Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetiroda vezetője.
Törökország és India képes úgy lavírozni, hogy nagyjából szalonképes maradjon. Magyarország viszont a hintapolitika miatt szalonképtelenné vált a modern világban.
A háború után Magyarországot Ukrajna részéről is kellemetlen meglepetések érhetik: akták nyilvánosságra hozása, súlyos politikai-diplomáciai lépések, „szürkezónás destabilizáció”.
Kína
Látlelet a 2022-es választások után
Orbán beruház és segélyeket küld Szerbiába, miközben a németek visszafogják a pénzeket, sőt, katonákat is küldenek Boszniába a jugoszláv háborút lezáró Daytoni megállapodás biztosítására.[23]
2020 végén Orbán az Európai Parlamentben megvétózta az EU 2021–28-as költségvetését. A vétó bosszú volt az EU-pénzek jogállami ellenőrzésének elfogadása miatt. Ezzel Orbán komoly zavart okozott az egész EU-ban, mert a járvány miatt – különösen a déli országoknak – nagy szükségük lett volna a helyreállítási alapra.
A vétóval a „jogállami mechanizmust” Orbán nem tudta megakadályozni – azt már pár perccel a vétó előtt elfogadták –, az puszta bosszú volt anélkül, hogy ő maga előnyhöz jutott volna. Ezzel olyan felháborodást keltett, ami teljesen elszigetelte Európában. Az Európai Néppártból ki kellett lépnie, és azóta sem talál szövetségesekre a szélsőjobbon sem. Olaszországgal a vétó miatt, Lengyelországgal az oroszbarátság miatt nem tud összefogni, de a francia Le Pen-nel sem sikerült szövetségre lépnie.
2022. áprilisában Macron megnyerte a francia elnökválasztást, és Szlovéniában is a baloldal nyert (pedig Orbán komoly sajtópénzekkel segítette a jobboldalt). Ezzel egyetlen szövetségese maradt Európában: Szerbia. És Oroszország. A kínaiak is fenntartásokkal fogadják az orosz agressziót, így valószínűleg ez a kapcsolat is meg fog gyengülni.
A helyreállítási alapból Magyarországnak 5800 MFt járt volna. Ebből 2500 MFt „ingyen”, a többi a pénzpiacinál jóval alacsonyabb kamatú kölcsönt formájában. Az utóbbit Orbán eredetileg nem is kérte, de 2022 elején a komoly gazdasági bajok – a járvány, az orosz-ukrán háború és a választások miatti kiköltekezés – miatt meggondolta magát. Mivel a jogállami feltételeknek – az EU-pénzek ellenőrizhetőségének – nem tett eleget, egyik támogatást sem kapta meg.[24]
„ | A merkeli „keleti politika” mindig az enyhülést, a kiegyezést, a gazdasági érdekközösséget részesítette előnyben a demokráciával, az emberi jogokkal szemben. Ezért Putyinnak és Orbánnak mindig helye volt a tárgyalóasztalnál… Se Orbán, se a világ nem számíthatott arra, hogy az ukrajnai háború hatására nem egy módosított merkeli politika fog folytatódni Németországban, sőt, Európában, hanem bekövetkezik a Zeitwende, a korszakos fordulat, amely kevesebb, mint rendszerváltás, de több, mint kormányváltás.[25] | ” |
– Lengyel László |
„ | 100 nap alatt Scholz német kancellár már mindenkivel tárgyalt Európában, kivéve Orbánt… A magyar miniszterelnököt nem fogadták sehol Európában, és egyetlen európai vezető se jött Budapestre. Ilyen elszigeteltségre emberemlékezet óta nem volt példa.[25] | ” |
– Lengyel László |
Látlelet 2020 végén
A Népszava összefoglalja a magyar külpolitika helyzetét:[26]
- A vétó óta felerősödtek az EU-n belüli hangok, hogy ha minden így folytatódik, elkerülhetetlenné válik az EU alapvető reformja – csak éppen ellentétesen azzal, amit 2014-ben Tusnádfürdők Orbán szeretett volna.
- Sokáig az Európai Néppárt falazott a Fidesznek, de már az Európai Parlament konzervatív pártcsaládjában is felerősödtek azok a hangok, amelyek szerint a magyar kormánypártnak nincs keresnivalója az EPP-ben. Egyre valószínűbb, hogy a német uniópártok elengedik a Fidesz kezét. A sokáig a magyar kormánypárthoz lojális Osztrák Néppárt viszont már egyre hevesebben követeli a Fidesz Néppártból való kizárását. Orbánék ezért maguk kezdeményezhetik a néppárti tagság feladását.
- Szijjártó a szélsőjobbal, az euroszkeptikusokkal érti meg magát. A mérsékelt politikusok már szalonképtelennek tartják. A magyar kormány már Marine Le Pen, a francia Nemzeti Tömörülés elnöke számára is túl szélsőséges.
- A magyar kormány kereszténység európai bástyájának mondja magát, miközben folyamatosan a kereszténységet megcsúfoló intézkedéseket hoz. Mindent elmond erről a „kereszténységről”, hogy már maga a pápa határolódott el nem egyszer a magyar kormánytól.
- Szlovákiában a legmagasabb a magyar lakosság aránya, csaknem 9 százalék országos szinten, de az elmúlt tíz év – a budapesti kormány által táplált - belső, magyar-magyar csatározásai meghozták az "eredményt", mára parlamenti képviselet nélkül maradt a közösség. A szlovák pártok soraiban viszont egyre több magyar politikus jelenik meg, a Progresszív Szlovákia magyar tagozatot is létrehozott, amely elsősorban a fiatalokat vonzza. Mindez hosszú távon megpecsételni látszik az etnikai alapú politizálás és képviselet sorsát.
- A szerbiai-vajdasági magyarság érdekképviselete, a VMSZ már teljes mértékben hozzákötötte az ottani magyarság sorsát nemcsak a Fideszhez és Orbánhoz, hanem szerbiai szövetségeséhez és barátjához, a jobbközép-konzervatív, nacionalizmustól sem mentes SNS-hez és az illiberális magyar mintát másoló Alekszand Vucichoz. Ha bukik Belgrádban Vucic, bukik Pásztor és a VMSZ is, a vajdasági magyarság pedig szerb partner nélkül marad, a politikai élet perifériájára sodródva.
- Az Orbán-kormány ugyan változatlanul kiáll a kárpátaljai magyarság mellett, csakhogy ennek a „kiállásnak” (Ukrajna integrációs törekvéseink három éve tartó bojkottjának) egyelőre semmi eredménye. A kifogásolt kisebbségellenes oktatási törvény 2021 január 16-tól pedig életbe lép. A nyelvtörvény szerint nemcsak a közigazgatásban, hanem a kereskedelemben és a szolgáltató szférában is teljesen át kell térni az ukrán nyelv használatára, akkor is, ha az eladó és vásárló ugyanazon kisebbséghez tartozik. Vagyis, januártól a magyar nyelv a család és a templom falai közé szorul Ukrajnában.
Változás aligha lesz, ezért 2021 még inkább a teljes elszigetelődés éve lehet.
2020 elején
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
A teljes felnőtt népesség átlagában az emberek több mint kétharmada az EU-t jelölte meg legfontosabb partnerként, a második helyezett Oroszország volt 12, a harmadik pedig az Egyesült Államok 8 százalékkal (jobb oldali ábrák).
Ellenség ide is kell:
- Angela Merkel 2015. szeptember 1. óta.[Pro 1] Viszont amikor felmerült, hogy Martin Schultz lesz a kancellár, akitől félnek, mert nem nő, egy időre abbahagyták.
- Soros György 2017. január végétől, amikor kiderült, hogy nem Soros támogatottja, Hillary Clinton lett az elnök, hanem Trump.
- CEU 2017. februártól (Soros alapította)
- pápa 2015. december 11-től: Bayer Zsolt: Sursum Corda.
USA
2023. augusztus 1-jén az USA korlátozta a magyarok vízummentes beutazását.[27] Ennek egyik oka az egyszerűsített magyar állampolgárság megszerzésének lehetősége, amivel meg lehet kerülni a vízumhoz szükséges biztonsági szabályokat. A másik ok az, hogy Magyarország akadályozza Svédország felvételét a NATO-ba.[28] A DK szerint a döntésbe belejátszott a letelepedési kötvény és a határon túli szavazatvásárlás is.[29] Ez nem stimmel: a nem Magyarországon születettek 2021 óta nem kaphattak vízumot.[30]
Vitás pontok az USA-val:[31]
- az Oroszországból és a Kínából érkező fenyegetések
- Magyarország kevésbé függjön az orosz gáztól
- Nemzetközi Beruházási Bank (orosz kémbank)
- szeretnék, ha Magyarország az orosz agresszióval sújtott Ukrajna mellé állna
- globális minimumadó
- korrupció → Vida Ildikó
- Finnország és Svédország NATO-csatlakozásának akadályozása → NATO#Finnország és Svédország NATO-csatlakozása
Röviden: elsősorban az oroszbarátsággal van bajuk.
Az amerikai nagykövetnek Orbán-idézettel kellett emlékeztetnie Szijjártó Pétert, hogy Magyarország beleavatkozik az USA belügyeibe. A bűncselekménnyel vádolt Donald Trumpnak üzente Orbán: Harcolj, elnök úr, veled vagyunk![32]
2023. április 12-én az USA budapesti nagykövete bejelentette, hogy az USA szankció alá vonta az orosz kémbankot, aminek a Budapestre költözését már 2019 óta kifogásolja. Egyúttal kitiltották a bank magyar alelnökét is az USA-ból.[33]
- Megjegyzés: Háborús helyzetben nem paktálunk le az ellenséggel. Könnyen lehet, hogy újabb szankciók jönnek, ha Orbán nem hagyja abba az ámokfutást.
2023. április 13-án Magyarország is kilépett a kémbankból. A bank kivonul Magyarországról.[34] Az még nem világos, hogy visszakapja-e Magyarország a 100 m€-s tőkéjét.[35]
Az Orbán-kormány megvétózta az EU-ban a globális minimumadót. Emiatt az USA felmondta a kettős adóztatás elkerüléséről szóló szerződést. Később a kormány mégiscsak megszavazta a globális minimumadót, és jelentkezett az USA-nál a szerződés felmondásának törléséért. Nem törölték.
- Megjegyzés: A globális minimumadót azért ellenezte a kormány, hogy adóparadicsomként ide csábíthassa a külföldi befektetőket. A kettős adóztatás eltörlése viszont a magyarországi amerikai cégek költségeit megnövelte, ezzel együtt az áraikat is. Vagyis a rövidlátó külpolitika a céllal éppen ellentétes eredményt hozott.
Korábban is voltak már konfliktusok: a CEU elüldözése, ill. a Soros elleni kampány, amit a USA-ban antiszemitizmusnak tekintettek.[36]
A Magnitsky törvény arról rendelkezik, hogy a súlyos korrupciós ügybe keveredő kormányzati tisztségviselőktől és társaiktól megtagadják a belépést az USA területére, bármely, az Egyesült Államokban lévő tulajdonukat elkobozzák, s tilos bármely amerikai érdekeltségű pénzintézetnek kapcsolatot tartania velük. Orbán ellen két ilyen beadványt is benyújtottak, amelyben 8 személy kitiltását kérték:[37]
- Orbán Viktor, Lázár János, Rogán Antal, Polt Péter, Matolcsy György, Orbán Győző, Lévai Anikó, Mészáros Lőrinc és Tiborcz István.
Korábban, 2014 novemberében a Microsoft-ügy kapcsán kitiltottak hat személyt az USA-ból: Vida Ildikó, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal akkori elnöke, Habony Árpád („Orbán Viktor személyes stratégiai főtanácsadója”), Heim Péter (a Századvég Gazdaságkutató Zrt. elnöke), Giró-Szász András (2021 nyaráig kormányszóvivő) és Lázár János államtitkár.
Környező országok
Lengyelország
2023. október végén biztosnak tűnik, hogy Tusk fog kormányt alakítani, vagyis Magyarország elveszíti utolsó szövetségesét is az EU-ban. Szlovákia ugyan új szövetséges, de a népessége tizede a lengyelének, ráadásul Fico eddig minden magyarellenes intézkedést megszavazott az EU-ban.[38]
Szlovákia
Szlovákiában két magyar párt van. Az akkor Bugár Béla vezette szlovák–magyar Most-Hiddal Orbán szóba sem áll. A hozzá közel álló Magyar Koalíció Pártjának mélyrepülése pedig épp miatta kezdődött 2010-ben. Orbán továbbra is a két magyar párt megosztására törekszik,[39] holott ez Erdényben sem vált be: az általa támogatott Tőkés László és pártja, a Magyar Polgári Párt sehol nincs, és az RMDSZ, ami korábban a mérleg nyelve volt a két nagy román párt között, most kénytelen volt szövetségben indulni a 2020-as parlamenti választáson.
A 2023. szeptember 30-án tartott előrehozott országgyűlési választáson Robert Fico pártja, a Smer-SD győzött 22,94%-kal (42 mandátum). Második az addig kormányzó Progresívne Slovensko 17,96%, 32 mandátum. A közben SZÖVETSÉG – Magyarok. Nemzetiségek. Régiók. névre átkeresztelt Magyar Koalíció 4,38%-kal nem jutott a parlamentbe. A Most-Híd csak 0,26%-ot, a Magyar Fórum és a köré csoportosuló pártok pedig 0,11%-ot értek el.[40] Korábban Fico számos magyarellenes intézkedést hozott, ennek ellenére Orbán alig várja, hogy „együtt dolgozhasson vele”.
Az EP-ben kilátásba helyezték, hogy kizárják Fico pártját, a Smer-SD-t a Szocialisták pártcsaládjából, ha nem változtat Ukrajna-politikáján.[41]
Erdély
2011-ben Orbán 787 mFt-t utalt Erdélybe a Bethlen Gábor Alapítványon keresztül, amiből titkos kormányhatározattal 265 mFt-t a Tőkés László vezette Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács (EMNT) kapott.[42] A szervezet célja az Erdélyi Magyar Néppárt (EMNP) megszervezése, illetve a párt 2012-es kampányának fedezése volt.
A támogatás célja az volt, hogy ellehetetlenítsék Markó Bélát, az RMDSZ elnökét. Ez sikerült is: 2011-ben, a ′12-es választás előtt Markó Béla visszavonult. Utóda, Kelemen Hunor Orbán lelkes híve, de ettől még teljes kudarcot vallott a ′12-es választáson.
2014-ben az erdélyi származású Martonyi Jánost Szijjártó Péter váltotta a Külügyminisztériumban, és az ugyancsak erdélyi származású Németh Zsoltnak, Martonyi helyettesének is mennie kellett. A 2014-es EP-választáson Tőkés László a fidesz EP-képviselője lett. Így lehetett feltűnésmentesen kivonni a forgalomból.
2016-ban Orbán (pontosabban: helyettese, Semjén Zsolt) már az RMDSZ mellett kampányolt, és a EMNP támogatását abbahagyták. A nőügyei miatt az EP-ben szalonképtelenné vált Tőkés Lászlót sem támogatták tovább.
A 2020-as parlamenti választáson az RMDSZ és a Erdély Magyar Szövetség már szövetségben indult, és a mérleg nyelveként a 3 tagú kormánykoalíció legkisebb pártja lett (maradt).
A rossz magyar gazdasági helyzet következtében 2022 végén megszüntették az erdélyi magyar nyelvű lapokat és a lapterjesztő hálózatot is Erdélyben.[43] Az EMNP 2022. november 1-jén egyesült a Tőkés-féle Magyar Polgári Párttal. Az új szövetség neve Erdélyi Magyar Szövetség (Hungarian Alliance of Transylvania) lett.
2023. januárban a fidesz ejtette Tőkés Lászlót pártjával, az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanáccsal együtt, és visszapártolt az RMDSZ-hez.[44] Németh Zsolt szét akarta verni az erdélyi magyarságot: ezzel végleg visszacsinálták a kísérletet, hogy az RMDSZ-től elvigye a szavazókat.
Az Európai Unió mint ellenség
![](/politika/wiki/images/thumb/a/a1/Orb%C3%A1n_bar%C3%A1tai.jpg/300px-Orb%C3%A1n_bar%C3%A1tai.jpg)
Brüsszel különösen fontos, mert a manicheusok hajdani ellensége, az Imperium Romanum szerepét játssza el.[Pro 2]
Orbán Viktor szándékosan provokálja az Európai Uniót. Ha a provokációra az Unió nem reagál, idehaza tesz a kormány valami rendkívül durva alapjogsértést, számítván arra, hogy az ellenzék az Európai Unió elé tárja, s elindulhat valami eljárás, vagy legalább néhány európai politikus kritikus véleményt mond. A lényeg, hogy az Európai Unió és Orbán Viktor szembenállása megjelenjék.[Pro 3]
- 2019. október 9-én a törökök szíriai inváziója előtt az EU figyelmeztetni akarta Erdogant, de Orbán megvétózta.[45]
- Magyarország megvétózta az EU-Afrika csúcs megállapodását[46]
A 2019-es EU-választáson Orbán ismét arra a lóra tett, ami már a Sargentini-jelentéskor sem lett befutó: a migrációra. Rejtély, miért, hiszen a migrációs nyomás megszűnt. Talán nincs jobb ötlete. Mindenesetre a tömeges migráció okozta válsághelyzetet félévenként szorgalmasan meghosszabbítja, holott a fidesz által hozott törvény feltételei már 2016 óta nem állnak fenn. A válsághelyzet okát 10 évre titkosították. A 2019 szeptemberi kormánnyilatkozat szerint azért kell meghosszabbítani, hogy ne is legyen migráció. (Mintha a válsághelyzet tartaná vissza a migránsokat.)
A pápa mint ellenség
NATO
Külföldi támogatások
Érthetetlen okból adunk pénzeket külföldieknek.
- Kozák Dániel: 570 millió forintot ad a kormány egy szlovén másodosztályban szereplő klubnak. 24.hu (2023. okt. 13.)
- A kormány 47 milliárd forintos segélyprogramot indít a Brüsszel által elmarasztalt Kambodzsában. m.hvg.hu (2020. nov. 3.) Itthon nem ad támogatást a covid miatt bajba került kisvállalkozóknak..
- Novák Katalin: felépítünk egy onkológiai kórházat Vietnámban. szabadvarosok.hu (2020. jan. 7.)
- Szijjártó: 15 milliárd forintos segélyhitelt adunk Kenyának. www.atv.hu (2019. nov. 28.)
- Grád-Kovács Márta: Több mint nyolcmilliárdot költött az Orbán-kormány üldözött keresztényekre. 24.hu (2019. máj. 7.) 2016–19 között..
- Kálmán Attila: Templom, iskola és képzési központ is épül magyar pénzből Jordániában. 24.hu (2019. nov. 7.)
- Sarkadi Zsolt: Egész júliusban Orbánért és a magyarokért imádkoznak egy nigériai egyházmegyében. 444.hu (2019. jún. 26.) 1 m€ (300 mFt) támogatás a nigériai keresztény és más üldözött kisebbségekhez tartozó családok támogatására, ezen közösségek helyben maradásának elősegítésére.
- Épeszű magyarázatot várok az alábbi, számomra eszetlen pénzszórásnak tűnő tételekre. www.nyugat.hu (2019. ápr. 20.) Külföldön elköltött milliárdok.
- Az állam vesz az Egyháznak egy zarándokházat Rómában 1,67 milliárd forintért. 444.hu (2019. ápr. 12.)
- Sosincs vége: Orbán most 4,8 milliárd forintot küld az iraki, a szíriai és a kongói keresztényeknek. nyugatifeny.hu (2019. ápr. 12.)
- Kétmilliárd forintot ad a magyar kormány mexikói templomok újjáépítésére. 24.hu (2019. ápr. 9.)
- Ugandába utazott Szijjártó Péter, víztísztítót és halfarmokat létesítünk a világ 25. legkorruptabb országában. 168ora.hu (2019. márc. 12.)
- 19,5 milliárd forinttal támogatja a magyar állam a ghánai villamosenergia-termelés fejlesztését. index.hu (2019. jan. 30.)
- Kétmilliárd forinttal támogatja a kormány két mexikói templom felújítását. 444.hu (2018. nov. 30.)
- 25 milliárdos segélyhitelt ad az Orbán-kormány Kenyának és a Zöld-foki Köztársaságnak. 168ora.hu (2018. nov. 21.)
2023. augusztus 20.
Erdoğan török elnök Magyarországon járt, és az utcán egy járókelő bemutatott neki. A testőrei földre vitték és bántalmazták. Végül a TEK menekítette ki.
Tóth Bertalan írásbeli kérdést tett fel az ügyben a Legfőbb Ügyésznek, aki a kérdést feljelentésnek értelmezte, és továbbította a BRFK-hoz. A rendőrség határozatban utasította el a feljelentést azzal, hogy a testőrök „kiemelt személyvédelmi feladatokat láttak el”.[47]
- Megjegyzés: Vagyis a török testőrök korlátozhatják a magyar szólásszabadságot. Hol van ilyenkor a híres szuverenitás?
Erdoğan testőreinek – ahogy bárki másnak – jogos védelmi helyzetre hivatkozva joguk van fellépni, ha Erdoğan testi épségét veszélyeztetik. Erdoğan testi épsége viszont nem került veszélybe, csak valaki a véleményét nyilvánította ki róla. A véleménynyilvánítás szabadsága Magyarországon mindenkinek alaptörvénybe foglalt joga. (A közszereplőknek, mint tudjuk, ezt tűrniük kell, ha az emberi méltóságukat nem túlzott mértékben sértik.)[48]
A sértett magánindítványt terjeszthetett volna elő a bíróságnál könnyű testi sértés miatt, de nem tette.
Idézetek
„ | A diplomácia első számú szempontja a biztonság, utána jön a gazdaság, és legutoljára a barátság.[1] | ” |
– Balázs Péter |
„ | Államokkal, nem személyekkel kell kapcsolatot tartani.[1] | ” |
– Balázs Péter |
„ | Orbánnak nincs szavazati joga Moszkvában, de van Brüsszelben és a NATO-ban[49] | ” |
– Lakner Zoltán |
Források
- Galavits Patrik – Panyi Szabolcs: Így haragította magára Orbán Viktor a legközelebbi barátait. telex.hu (2023. máj. 13.) A magyar–lengyel viszony alakulása.
- Szegő Iván Miklós: Orbán szerb szövetségese buktatta meg a magyarbarát elnököt Montenegróban? 24.hu (2023. ápr. 5.)
- Papp Atilla: Az Európai Parlament elítélte Szijjártó Pétert a minszki látogatása miatt. 24.hu (2023. márc. 16.) A látogatás ellentétben áll a Belarusszal és Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújával kapcsolatos uniós politikával.
- Nem Pressman avatkozott be a magyar belügyekbe, hanem Orbán az amerikaiakba. furgehir.hu (2023. feb. 4.)
- Lengyel Tibor: A diplomatának készülő Volner János szinte semmilyen feltételnek nem felel meg, de a külügy megoldja „okosba". hvg.hu (2022. dec. 29.) Meg kellett jutalmazni az ellenzék egybetereléséért.
- Sarkadi Zsolt: Román politikusok tiltakoznak, amiért Szijjártó Péter hangüzenetben kampányol az RMDSZ mellett a romániai választáson. 444.hu (2020. dec. 6.)
- Herczeg Márk: Orbán: Szorítunk Trump elnök újabb győzelméért. 444.hu (2020. okt. 27.) Orbánnak nem Tumppal, hanem az USA elnökével kell jó kapcsolatot ápolnia.
- Lajos P. János: Nem segített Orbán támogatása Ficóéknak. magyarnarancs.hu (2020. márc. 1.) Orbán szövetségese, Fico akkorát bukott, hogy az eddigi ellenzéknek akár alkotmányos többsége is lehet, ha olyan koalíciót köt. A fidesz aknamunkája elérte az eredményét a magyar pártoknál: egyik sem jutott be, sőt, a Bugár-féle Híd még az állami támogatást is elveszítette..
- Megalázták Berlinben Orbánt – úgy nevezték, ahogy politikust még soha. pestibulvar.hu (2020. feb. 12.) A tárgyalás után nem volt sajtótájékoztató, nem tudni, miért. A probléma: ha a mérsékeltek megpróbálják integrálni a jobboldali szavazókat, akkor elveszítik a középen lévőket. Ez nemcsak Orbánra áll a Néppártban, hanem a német AfD-re is..
- Dezső András: Gyermekpornográfiába bukott bele a perui magyar nagykövet, a TEK titokban hozta haza. index.hu (2020. feb. 9.) Kaleta Gábort 2019. április 1-jén letartóztatták, nagyköveti rangjától megfosztották..
- Fazekas Lázár Benjámin: Klaus Iohannis nem akar Orbánnal Közép-Európát építeni. merce.hu (2019. dec. 17.) Orbán Temesváron Tőkés Lászlót ünnepelve új közép-európai összefogásról beszélt Románia részvételével, Románia megkérdezése nélkül. A román elnök ezt utasította vissza.
- Barátok közt Erdogan. nepszava.hu (2019. nov. 7.)
- Rónay Tamás: Barátai megbuktak, Orbán magára maradt. nepszava.hu (2019. szept. 6.) Salvini és Strache.
- Kizárták Strachét az osztrák Szabadságpártból. magyarnarancs.hu (2019. dec. 13.)
- Kósa András: Megbukott Orbán Putyin-projektje. nepszava.hu (2019. szept. 6.)
- Orbán levélben vigasztalja Salvinit az olasz kormány bukása alkalmából. magyarnarancs.hu (2019. aug. 29.) Salvini felrúgta az olasz kormánykoalíciót, hogy majd az előrehozott választáson nyerni fog, de nélküle alakítottak kormányt.
- Papp Zsolt: Óriási bukta a keleti nyitás. nepszava.hu (2019. aug. 17.) Nyolc év alatt megduplázódott a külkereskedelmi hiányunk az ázsiai piacokon..
- Vaskor Máté: Donald Trump meghívta Washingtonba Orbán Viktort. 24.hu (2019. máj. 2.) Május 13-ra.
- Szily László: Így még sosem alázták meg a trollkodó magyar diplomáciát. 444.hu (2019. máj. 1.) Szijjártó megvétózta az EU-álláspontot az Izraelt elítélő ENSZ-határozathoz. Ennek ellenére egységes EU-álláspontként ismertették az ENSZ-gyűlésen, egyszer megemlítve, hogy 27/28-adról van szó..
- Koncz Tamás: Akkorát nyitottunk délre és keletre, hogy 46 országban csökkent a magyar export szintje. nepszava.hu (2019. ápr. 26.) A teljes magyar export mindössze 18,2 százaléka ment unión kívüli országokba, Ázsiába 5,09 százalék. Kínában 14 százalékkal csökkent a magyar export szintje, Oroszországban pedig 7%-kal..
- A kormány lesöpörte a magyarországi helyzetet bíráló amerikai országjelentést. 24.hu (2019. márc. 17.)
- Súlyos kritikákat fogalmaz meg az USA a magyar helyzetről. hvg.hu (2019. márc. 14.) Az emberi jogokról.
- Czinkóczi Sándor: A Fidesz frakció fele is aggódik amiatt, hogy az EU-ban bizonyos pártok és kormányok veszélyes kapcsolatokat ápolnak az orosz vezetéssel. 444.hu (2019. márc. 14.) Oroszország már nem tekinthető stratégiai partnernek, és az Európai Uniónak készen kell állnia újabb szankciók bevezetésére. A fidesz EU-képviselőinek a fele is megszavazta..
- Ujhelyi István: Ők Orbán Viktor új szövetségesei. www.facebook.com (2019. márc. 10.) A Néppárt helyett.
- Biró Marianna: Megszavazták a teljes pénzfelügyeleti és diplomáciai mentességet a Putyin-közeli banknak. index.hu (2019. márc. 5.)
- Ez egyre kínosabb: Merkel lekoptatta Orbánt. nyugatifeny.hu (2019. márc. 4.) Nem akarja együtt ünnepelni vele a vasfüggöny lebontását.
- Kormányzati elemzők: nemzetközi média-ellenszélben Magyarország. hu.euronews.com (2019. feb. 19.) A hírek 37%-a kedvezőtlen, 3%-a kedvező, a többi semleges volt 2018-ban a kormány szempontjából.
- Rita Pálfi: Macron pártja vezet az EP-választásokon Franciaországban. hu.euronews.com (2019. feb. 26.)
- Orbán aláírta a nyilatkozatot, amiben az áll, hogy meg kell védeni a menekülteket. nyugatifeny.hu (2019. feb. 26.) Az EU–Arab Liga csúcson.
- Gyurcsány Ferenc drámai levelet küldött Angela Merkelnek. nyugatifeny.hu (2019. feb. 27.) Orbán megállításáért.
- „Maguk egy párhuzamos univerzumban élnek” - mondta a BBC riportere Szijjártónak: A külgazdasági és külügyminiszter a brit közszolgálati televíziónak adott interjújában lényegében elismerte, hogy kormányhirdetésnek álcázva, közpénzből kampányol a Fidesz. nepszava.hu (2019. feb. 26.)
- Bakodi Péter: A magyar kormány térfelén pattog a labda, ha normalizálni akarják a magyar-örmény viszonyt. azonnali.hu (2019. feb. 20.)
- Haskó Lászó: Egy pillanat alatt omlott össze az Antall József építette kártyavár Izraelben. magyarnarancs.hu (2019. feb. 2.) A visegrádi 4-ek. Vélemény.
- Szijjártóék három migrációs vétóból kettőben visszakoznak. index.hu (2019. feb. 18.) Az Arab Ligával és Svájccal kötendő megállapodásban igen, a Budapest folyamatban (selyemút melletti országok) nem.
- Most a Svájc-EU megállapodást vétózta meg Magyarország. index.hu (2019. feb. 14.)
- Magára haragította Európát a magyar kormány az EU-Arab Liga megállapodás vétójával. nepszava.hu (2019. feb. 4.) Az egyezség elmaradása növeli az illegális migránsok számát. A magyar kormány „bort iszik és vizet prédikál.”. A magyar kormány mindent megtesz, hogy fennmaradjon a migráció.
- Trump meghívta a cseh miniszterelnököt a Fehér Házba. index.hu (2019. feb. 20.) Orbánnak esélye sincs.
- Molnár Richárd: Orbán: Nem lehet a NATO-ra alapozni Magyarország biztonságát, egyedül is meg tudjuk majd védeni magunkat. 168ora.hu (2019. feb. 14.) Az oroszokkal akar szövetkezni a NATO helyett?.
- Diószegi-Horváth Nóra: Mike Pompeo: az USA segítene Magyarországnak a korrupció elleni harcban. merce.hu (2019. feb. 11.)
- Sarkadi Zsolt: A Helsinki Bizottság, a TASZ és a K-Monitor vezetői is találkoztak az amerikai külügyminiszterrel Budapesten. 444.hu (2019. feb. 11.)
- Csizmadia Benedek: A bíróság a paksi szerződés 90%-ának nyilvánosságra hozatalára kötelezte a kormányt. merce.hu (2019. feb. 8.) Másodfokon.
![](/politika/wiki/images/thumb/3/3c/Kamp%C3%A1nyvide%C3%B3_Verhofstadt%2C_Soros_%C3%A9s_Sargentini_ellen.jpg/300px-Kamp%C3%A1nyvide%C3%B3_Verhofstadt%2C_Soros_%C3%A9s_Sargentini_ellen.jpg)
![](/politika/wiki/images/d/d4/Mladina.png)
- Medvegy Gábor: Ezt válaszolta Sargentini az őt hazugozó magyar nagykövetnek. 24.hu (2019. feb. 5.) Azt válaszolta, hogy Szijjártó nem kért bocsánatot azért, hogy a Sargentini-jelentés bizottsági vitájában 10 perc alatt 10-szer hazugozta le őt, így közvetlenül nem száll vitába a magyar kormánnyal.
- A fehérorosz fegyverembargó megvétózásával zsarolhatja az EU-t Magyarország. nepszava.hu (2019. feb. 4.) Folytatódik a diplomáciai ámokfutás.
- Szabó Zsuzsanna: Újra terítéken volt Magyarország. www.napi.hu (2019. jan. 30.) Ezúttal szavazás nélkül.
- Joób Sándor: Amerikai csapatmozgásokról és semlegességről is tárgyalt a magyar külügy Washingtonban. index.hu (2019. jan. 31.) Érdekes, hogy nem Szijjártó tárgyalt, hanem a helyettese.
- Hosszas gondolkodás után Orbán elmondta, melyik oldalra áll a venezuelai politikai válságban. index.hu Putyin helyett Macron oldalára állt. Kicsit csodálkozunk, de örülünk..
- Sandor Zsiros: Célba vették az Európai Néppártot az Orbán-kormány miatt. hu.euronews.com (2019. jan. 29.)
- Szél Bernadett: Paks2: az évszázad üzlete helyett az évszázad arcra esése. szelbernadettblog.blog.hu (2016. jan. 26.)
- Orbán az amerikai diplomaták értésére adta, hogy neki Moszkva és Peking fontos. index.hu (2019. jan. 28.) Orbán nem támogatja Ukrajna megvédését Oroszországgal szemben. Washingtonban kezdenek már úgy tekinteni Orbánra, mint akire nem számíthatnak.
- Kulcsár Árpád: Az erdélyi magyarság vezetőjének tette volna meg pár éve a Fidesz Olosz Gergelyt, akit most köröznek. azonnali.hu (2019. jan. 8.)
- Lassan minden szomszédunkkal összeveszik az Orbán-kormány. szeka.blog.hu (2018. nov. 21.)
- Botos Tamás: Most Orbán szlovén pártelnök barátját ítélte börtönre a bíróság. 444.hu (2018. nov. 23.) Janez Jansa 3 hónap felfüggesztettet kapott.
- Biró Marianna: Thomas O. Melia: Orbán nem fog tudni megszökni. 168ora.hu (2018. nov. 29.) Magyarország amerikai szemmel.
- Címlapon hozta a The New York Times nemzetközi kiadása az Origo fideszes elfoglalásának történetét. 168ora.hu (2018. nov. 29.)
- Ezt is megéltük: Orbán Viktor a Tienanmen téren koszorúzta meg a kommunisták hősi emlékművét. 444.hu (2017. máj. 13.)
- 444.hu: Orosz befolyás Magyarországon - Teljes film. YouTube (2018. dec. 28.) (videó)
Összefoglaló cikkek
- Orbán zárt körben egyértelművé tette, nem akar az Egyesült Államok által vezetett blokk alá tartozni. hvg.hu (2023. jan. 7.) Orbán beszéde a Széll Kálmán Alapítvány vacsoráján.
„A” könyv:
- Pro Libertate: Eb ura fakó, Ugocsa non coronat. soshungaria.mozello.eu Katolikus NGO. 600 oldalas tanulmány arról, hogy Orbán rendszere nem politika, hanem egy eretnek vallási szekta.
Jegyzetek
- ↑ 1,0 1,1 1,2 📝 Balázs Péter: Orbán hazárdjátékot játszik. Riporter: Balogh Roland YouTube (2023. szept. 19.) (videó)
- ↑ Facebook/Káncz Csaba geopolitikai jegyzetei 2022. november 11.
- ↑ Kerner Zsolt: Megint nem Orbán Viktor felé megy a világ. 24.hu (2022. nov. 20.)
- ↑ Lakner Zoltán: A hazugságot föl lehet róni. Riporter: Benyó Rita www.szabadeuropa.hu (2023. szept. 15.) Süti kell.
- ↑ Nyilas Gergely: Orbán szövetségesét legyőzve az atlantista tábornok nyerte a cseh elnökválasztást. telex.hu (2023. jan. 28.) Petr Pavel legyőzte Andrej Babišt.
- ↑ Urfi Péter: Pressman nagykövet eddigi legkeményebb beszédében azt ígérte, az Egyesült Államok „cselekedni fog”. 444.hu (2024. márc. 20.) Vízumkényszer bevezetése és korrupt politikusok kitiltása várható.
- ↑ 📝 Sz. Bíró Zoltán: Mi történik Hegyi-Karabahban? Riporter: Szénási Sándor YouTube (2023. szept. 25.) (videó)
- ↑ Dezső András: Kórkép 2023: A kormány egyre inkább a viccben szereplő agresszív kismalachoz hasonlít a külpolitikában. hvg.hu (2023. júl. 19.)
- ↑ 📝 Róna Péter – Teplán István: A svéd "harcokkal" nagyot bukhat hazánk. YouTube (2023. szept. 22.) (videó)
- ↑ 📝 Balázs Péter: Nem lehet Kállai-kettőst járni. Riporter: Németh Péter YouTube (2023. júl. 9.) (videó)
- ↑ Facebook/Káncz Csaba geopolitikai jegyzetei
- ↑ dr. Hettyey András: Tévedés racionális érvekkel magyarázni a sajátos magyar külpolitikát. g7.hu (2023. márc. 24.)
- ↑ Facebook/Káncz Csaba geopolitikai jegyzetei
- ↑ A NER kétféle külpolitikája. Lakner Zoltán és Ceglédi Zoltán beszélgetése YouTube (2022. dec. 17.) (videó)
- ↑ Bartha Dániel – Inotai Edit: Kell egy kiút a külpolitikai zsákutcából. Centre for Euro-Atlantic Integration and Democracy (2022. dec. 1.)
- ↑ Kósa András – Németh Dóra: Ábrákon mutatjuk: Második külügyminiszterré vált Novák Katalin. www.szabadeuropa.hu (2023. feb. 20.)
- ↑ Putyin-ellenes karnevál Moszkvában mínusz húsz fokban. hvg.hu (2023. feb. 4.)
- ↑ Sz. Bíró Zoltán: Kell-e félnünk az oroszoktól? YouTube (2024. jan. 31.) (videó)
- ↑ Panyi Szabolcs: Putyin hekkerei is látják a magyar külügy titkait, az Orbán-kormány évek óta nem bírja elhárítani őket. telex.hu (2022. márc. 29.)
- ↑ Magyari Péter: Titkos megállapodásról, Ukrajna felosztásáról írnak Lengyelországban. 444.hu (2022. márc. 19.) Ha Oroszországnak sikerülne lerohannia Ukrajnát, Magyarország visszakapná Kárpátalját.
- ↑ Magyari Péter: Ukrajna a magyar diplomácia legnagyobb küzdelme most (a Gruevszki-botrány után). 444.hu (2018. nov. 21.)
- ↑ Barátságért kitüntetést vett át az orosz külügyminisztertől. kormany.hu (2021. dec. 30.)
- ↑ Káncz Csaba: Budapest és Berlin ütközőpályán. privatbankar.hu (2022. aug. 29.)
- ↑ Megjött a válasz Orbánnak: nem kapja meg soron kívül az Európai Bizottságtól kért hitelt. rtl.hu (2022. márc. 23.) 5800 MFt 43%-a vissza nem térítendő, 57%-a alacsony kamatú hitel. Egyiket sem kaptunk meg.
- ↑ 25,0 25,1 Lengyel László: Lengyel László: Száz nap tévelygés: Orbán Viktornak volt stratégiai terve a választások megnyerésére, de nem a kormányzásra. nepszava.hu (2022. júl. 30.)
- ↑ Rónay Tamás: Út a sötétség felé: kiiratkozunk Európából. nepszava.hu (2020. dec. 24.)
- ↑ Az Egyesült Államok korlátozza a Magyarországról érkezők vízummentességét. 24.hu (2023. aug. 1.)
- ↑ Kerner Zsolt: Miért szigorított valójában az Egyesült Államok a magyarok vízummentességén? 24.hu (2023. aug. 1.)
- ↑ Rugli Tamás: DK: a vízummentesség korlátozása a letelepedési kötvénybiznisz és a határon túli szavazatvásárlás következménye. 24.hu (2023. aug. 1.)
- ↑ Kacskovics Mihály Béla: Üzenni akart az USA a vízumkorlátozással, vagy tényleg csak a belbiztonsági kockázat miatt aggódik? hvg.hu (2023. aug. 1.)
- ↑ Nagy Gergely Miklós: Megjelölte a vitás pontokat az USA és az Orbán-kormány közt az amerikai nagykövet. 24.hu (2020. jan. 2.)
- ↑ Czinkóczi Sándor: Az amerikai nagykövetnek Szijjártó-idézettel kellett emlékeztetnie Orbánt, hogy a magyar kormány nem avatkozik mások belügyeibe. 444.hu (2023. ápr. 3.)
- ↑ Az orosz „kémbank” magyar alelnöke is felkerült az amerikai szankciós listára. 24.hu (2023. ápr. 12.) És a bank is.
- ↑ Hegedűs Szabolcs: Oroszországba távozik az orosznak mondott bank. www.napi.hu (2023. ápr. 19.)
- ↑ Iván-Nagy Szilvia – Weiler Vilmos: Világgazdaság: Magyarország kilép a kémbanknak is nevezett Nemzetközi Beruházási Bankból. telex.hu (2023. ápr. 13.)
- ↑ Kerner Zsolt: Visszanyalt az orosz fagyi az Orbán-kormánynak. 24.hu (2023. ápr. 12.)
- ↑ Több mint furcsa: Szijjártó belengette Orbán Amerikából történő kitiltásának a lehetőségét. hirklikk.hu (2021. nov. 26.)
- ↑ Már Fodor Gábor is azt ajánlja Orbánnak, hogy gondolja újra a magyar külpolitikát. hvg.hu (2023. okt. 20.)
- ↑ Riba István: Orbán Viktor ismét mindent elkövet, hogy ne legyen magyar párt a pozsonyi parlamentben. hvg.hu (2023. aug. 13.)
- ↑ Herczeg Márk: Zuzana Čaputová kormányalakítással bízza meg Robert Ficót. 444.hu (2023. okt. 1.)
- ↑ Farkas György: Máris ultimátumot kapott Robert Fico. 24.hu (2023. okt. 3.)
- ↑ Lengyel Tibor: 12 év után derültek ki Orbánék titkos pénzosztásai. hvg.hu (2023. aug. 11.)
- ↑ Bezárják a Fidesz erdélyi médiabirodalmát. 168.hu (2022. okt. 20.) Az összes nyomtatott sajtó a terjesztéssel együtt megszűnik az év végével.
- ↑ Babos Krisztina – Tőkés Hunor: Orbán nem tudta, hogy rúgjon ki minket diplomatikusan. transtelex.ro (2023. feb. 15.)
- ↑ D. Kovács Ildikó: Az EU figyelmeztetni akarta Erdogant a szíriai hadműveletek miatt, de Magyarország megvétózta. 24.hu (2019. okt. 9.) Orbán az egész EU-t meg akarja bénítani?.
- ↑ Szily László: Így még sosem alázták meg a trollkodó magyar diplomáciát. 444.hu (2019. máj. 1.) Szijjártó megvétózta az EU-álláspontot az Izraelt elítélő ENSZ-határozathoz. Ennek ellenére egységes EU-álláspontként ismertették az ENSZ-gyűlésen, felsorolva a támogató 27 országot, és kihagyva Magyarországot..
- ↑ Herczeg Márk: BRFK: Erdoğan testőrei nem sértették meg a bevett társadalmi normákat azzal, hogy Budapesten megvertek egy magyar férfit. 444.hu (2023. szept. 12.)
- ↑ dr. Magyar György: Erdoğan verőlegényei Magyarországon felülírhatják a véleménynyilvánítás szabadságának jogát? magyarugyved.blog.hu (2023. szept. 15.)
- ↑ 📝 Lakner Zoltán: Évértékelő: 2023-ban nagyon sokaknak nehéz volt Magyarországon élni. Riporter: Ceglédi Zoltán YouTube (2023. dec. 30.) (videó)
- ↑ Beszólt a szlovén miniszterelnök a magyar kormánynak az Orbán-karikatúra körüli diplomáciai botrány miatt. magyarnarancs.hu (2019. ápr. 8.) Marjan Šarec szlovén miniszterelnök, hogy a szlovénok „ilyen Európát nem akarnak”, és „nem fognak olyan Európát támogatni, ahol bárki is a másik fölött akar uralkodni”..
- ↑ Szegő Iván Miklós: Orbán a címlapon: elítélik a szlovén képviselők a magyar beavatkozást. 24.hu (2019. ápr. 25.)
További információk
- Bódog Bálint: A magyar külügy egy év alatt nagyjából tízszer annyiszor osztotta ki szövetségeseit, mint Oroszországot. 444.hu (2023. feb. 16.)
Kapcsolódó szócikkek
- külföldi magyarok támogatása
- Gruevszki
- Külpolitika/Gábor György a filozófus véleménye egy napi hírről